297 



at «Midfj ordene» , mod alle Kildeantydninger, uden videre 

 antages at kunne have været «de i Østrebygdens Midte belig- 

 gende fem mindre Fjorde», der i det foregaaende ikke havde 

 fundet Omtale; det er Fjordene Syd for Igalikofj., der menes; 

 Garöanes i Midfj orden «maatte da være» Næsset mellem Torsu- 

 katak og Akutdlek; her har man fundet en « Rundbygning, 

 som gør det rimeligt, at her ogsaa maa have staaet en Kirke, 

 hvortil den som Baptisterium har henhørt». Alt dette er kun 

 de løseste Hypotheser eller rene Fantasterier. 



B. Kirker. Af saadanne siges der at have været 12 i 

 det Hele i Østerbygdem Dette store Antal hænger paa det 

 nøjeste sammen med de lange Afstande og de vanskelige Veje; 

 særlig ved Vintertide maatte Trangen til korte Kirkeveje komme 

 af sig selv. Derfor er det ikke paafaldende, hverken at Antallet 

 er saa stort, eller at Kirkerne i det mindste i den nordligste 

 Del er forholdsvis tætte. Sognene maa have været meget smaa. 

 Lignende Forhold har iøvrigt i Oldtiden eksisteret ogsaa paa Island 

 og i Danmark. Vort Kendskab til Kirkerne i Grønland stammer 

 hovedsagelig fraen særlig Kirkefortegnelse, der findes i Flatøbogen, 

 Spalte 850—1, samt fra Fjordfortegnelserne og Ivars Beskrivelse. 



Flatøbogens Kirkefortegnelse meddeler (se G. h. M. IH, 246, 

 Flat. Udg. III, 454), at der var en Kirke paa 



1, Herjölfsnes ved Herjolfsfjord 



2, en i Vat s dal i Ketilsfjorden, og 



3, i Vik, sammesteds, 



4, i Vag ar i Siglufjorden 



5, under Höföe i Østfjorden 



6, Bispestolen i Garöar i Einarsfjorden 



7, ved Harösteinaberg 



8, i Brattahliö, «ogsaa» i Eriksfjorden 



9, under Sölarfjöll i Isafjorden 

 10, «og 1 ) den 10» 



') Dette «og», der i G. h. M. anbringes i Klammer, staar i Hdskr., tilskrevet, 

 men med samme Haand som det øvrige, over Linjen. Det har sikkert 

 sin Betydning. 



