305 



ene af disse, viet til Hellig-Olaf og St. Augustinus, med cano- 

 nici reguläres, laa i Ketilsfjorden (Tasermiut) længere inde end 

 Pétrsvik og Vatsdalr, og ejede hele Landet ind til Fjordbunden 

 og ud paa den anden Side. Ved Tasermiutsiak har man fun- 

 det endel mærkelige Ruiner (se f. Ex. G. h. M. III, 804 — 5, 

 M. o. Grl. VI, 135), blandt hvilke man har villet paavise et 

 Havegærde og Spor af en lille Kirkebygning. Dette vilde 

 passe fortrinlig. Her antager jeg sikkert Klosteret er at søge; 

 men Udgravninger vilde være højst ønskelige. 



Det andet Kloster var et Nonnekloster af Benedikts- 

 ordenen; dette laa langt inde i Hrafnsfjorden, o: Unartokfjorden; 

 det ejede hele Landet ved Fjordbunden og til Vågakirkens Land- 

 omraade. Jeg formoder, at Ruinerne af Klosteret er at søge 

 ved Sarkarmiut. Ogsaa her er Udgravninger ønskelige. 



III. 



De i de islandske Sagaværker indeholdte Oplysninger om 



Grenlands Topografi. 



Blandt de isl. Sagaer er der nogle, der særlig beskæftiger 

 sig med Grønland og grønlandske Forhold, som Erik d. rødes 

 Saga, den lille Grænlendingabåttr samt Föstbroeöra- 

 saga, foruden den yngre Flöamannasaga og et Par mindre 

 Sagaer, der lejlighedsvis omtaler Grønland uden dog at give 

 noget egenligt Bidrag til Oplysning af dets Topografi. Vi 

 vil da nu i det følgende behandle hver enkelt af disse Sagaer, 

 søge at bestemme deres Stedsnavne og kritisk undersøge deres 

 topografiske Bidrag i Belysning af de Resultater, vi i det fore- 

 gaaende har været i Stand til at slaa fast. 



Grænlendingabåttr. I Flatøbogen Spalte 847 — 50, 

 Udg. III, 445 — 54 findes denne lille fiattr (egenlig Saga-Afsnit), 

 der hovedsagelig handler om Stridigheder mellem nogle Grøn- 

 lændere og Nordmænd i Anledning af, at Biskoppen i Garöar 

 havde bemægtiget sig nogle forliste Nordmænds Skib og Gods. 

 xx. 20 



