308 



Der har engang eksisteret en Saga om Digteren Helgi, 

 Skåldhelgi, der var en Islænder, men som kom til at bo i 

 Grønland, hvor han blev en anset Mand og endogsaa valgt til 

 Lovsigemand. Sagaen om ham er tabt ; men der haves en 

 saakaldt Rime-Cyklus om ham ; det er kun en Versificering 

 af Sagaen fra c. 1400. I topografisk Henseende er Rimerne, 

 der er trykte i G. h. M. II, af meget ringe Betydning. Der 

 nævnes en Gaard Hornes (IV, 46; V, 5. 11), der (ifølge VI, 23) 

 maa søges paa Herjölfsnes. Falgeirsvik nævnes IV, 33, hvor- 

 efter den har været inderst i Eriksfjorden — det er en Lan- 

 dingsplads eller Havn — og i Nærheden af Gaarden Solarfjöll 

 (IV, 35).' 



Erik d. rød«s Saga. Vi faar her tildels de samme 

 Navne som i Landnåma; dem behøver vi ikke at dvæle videre 

 ved. Her nævnes en Hrafnsfjördr (S. 8, G. Storms Udgave) og 

 i Forbindelse dermed Fjældet Snæfell. G. Storm antager, at 

 der her slet ikke er sigtet til den bekendte Fjord i Østerbygden 

 (Unartok), men til en ukendt Fjord i det høje Nord, hvor der 

 fandtes et Snæfell. Sammenhængen synes dog ikke bestemt at 

 vise, at dette er rigtigt. Bagefter hedder det rigtignok, at Erik 

 d. røde , — efter at have opdaget Hrafnsfjord — vendte om 

 (hverfr . . . aptr) og «opholdt sig paa Eriksø udenfor Eriks- 

 fjordens Munding») (dette er i fuld Overensstemmelse med Ivar, 

 se ovf.). Men saaledes kunde det godt hedde, uagtet Erik drog 

 mod Nord fra Hrafnsfj orden. Jeg tror derfor, at Snæfell maa 

 søges i Nærheden af denne Fjord. — I Slutningen af Kap. 4 

 nævnes Gaarden Stokkanes, som Erik d. røde forærer til sin 

 Ven Torbjørn, uden at dens Beliggenhed nærmere angives. 

 Men det er klart, at den har hørt til Eriks Landnam. 



Da Leif Нерпе kom hjem fra Norge og forkyndte Kristen- 

 dommen , lod hans Moder sig straks døbe, og hun lod den 

 Kirke bygge «ikke helt nærved Gaarden», som kaldtes efter 

 hende pjööhildarkirkja. Denne Beskrivelse er ganske rigtig. 



