Mzta meg, a kik nála több évig segédkezve, a növények és rova- 

 rok gyüjtésmódját teljesen elsajátították. A Balkán déli oldalán 

 félévig búvárkodtak. Az eredmény — mintegy 2000 növény- és 

 mintegy 3000 moUuska- és rovarfaj, köztük számos ritka és új — 

 Frivaldszky várakozásait messze felülmúlta s öt újabb vállal- 

 kozásra buzdította. 



Ennélfogva 1834-ben második expeditiót indított útnak, 

 ugyanis Manolescut és a berlini származású Hinke Károly 

 ügyes botanikust és entomologust. A Balkánban, Maezedóniában és 

 déli Rumeliában három évig gyűjtöttek és Frivaldszky készletét 

 mintegy 18,000 rovarral és 15,000 növénynyel gyarapították. 



Azonban H i n k e, úgy mint előbb Füle A n d r á s is, Török- 

 országban elhunyván, Frivaldszky 1841-ben Nógel Istvánt 

 bocsátotta útnak, a kit — házánál nevellíedvén — szintén maga 

 avatott be a gyűjtés titkaiba. Ez másfélévig gyűjtött Konstantiná- 

 poly és Brussza vidékein s azután elpárolt Frivaldszkytöl, 

 lú 1843-ban Zách Ferencz tapasztalt budapesti gyűjtőt 

 küldötte Kréta szigetére. Minthogy ez azonban sokáig hírt nem 

 adott, utána küldte 1844-ben rokonát, Frivaldszky Jánost, 

 egy ügyes lepkész, Terren András kíséretében, a kik 

 Zách Ferenczczel együtt Kis-Ázsiában s a Balkánban búvár- 

 kodván gazdag zsákmánynyal tértek haza. 



S ezzel Frivaldszky elértnek vélte azt a czélt, melyet 

 magának kitűzött. Törökország állat- és növényvilágának felkuta- 

 tása éá számos új faj felfedezése által nemcsak híre terjedt el 

 Európaszerte, hanem oly gyűjteményre is tett szert, melynek 

 alig akadt párja. 



De végre látni is akarta azokat a tájakat, és maga is gyűjteni 

 akart azokon a vidékeken, a honnan az a tömérdek érdekes tárgy bir- 

 tokába került. E vágy erőt vévén rajta, 1846 tavaszán Frivaldszky 

 János társaságában, mindenütt gyűjtve, a Balkánon át Konstanti- 

 nápolyba s onnan Brusszába és Szmirnába utazott. Itt azonban 

 megbetegedett és kénytelen volt Olaszországon át hazatérni. 



Ennek az öt, illetve hat expedítiónak eredményeivel azonban 

 meggyűlt bizonyos tekintetben a baja is. Ha az újabb és költsé- 

 gesebb szakművek hiánya miatt már a haza határain belül gyűjtött 

 ritkább rovarok meghatározásánál a külföldi tudósok igénybe vétele 

 szükségessé vált, mennyivel inkább fokozódott e szükség a török- 

 országi tárgyak meghatározásánál ! Külföldi rovarászokkal máris 



