10 



A kukoriczamoly. 



— Botys nubilalis Hüb. — 

 I. 



A kukoricza ama meghonosított és gazdaságilag termesztett 

 hazai növényeink közé tartozik, a melyek daczára általános eltei- 

 jedésüknek aránylag kevés állati parasitától szenvednek. Mert igaz 

 ugyan, hogy egyik-másik helyen a drótférgek (Agriotes-ldroák) és a 

 bagoly-pillék {Agrotidák) hernyói jelentékeny kárt tesznek benne s 

 gyökerén a levéltetvek egyes alakjai is élősködnek, de azért egyéb 

 parasiták csak elvétve és csak kisebb mértékben rontják.. Van 

 azonban egy ellensége, mely ez alól kivételt tesz : ez a kuko- 

 riczamoly. Ennek kártékonyságáról eddig csak a franczia gazdák 

 panaszkodnak, s hozzájuk csatlakozhatnak a magyarok is. A néme- 

 tek kevésbbé tartanak tőle. T a s c h e n b e r g pl. nagy művében^) 

 1880-ban még úgy említi e rovart, hogy annak a kukoriczában 

 való kártétele — az ő tudtával — nem bizonyos ; K i r c h n e r 

 az ő összefoglaló könyvében^) pedig a kárt nem tartja jelen- 

 tékenynek. Oroszországban is előfordul s ott helylyel-közzel kárté- 

 kony is. 



Hazánkban való eddigi előfordulása határozottan nagy kár- 

 tékonysága mellett vall. Mint azt már a Rovartani Állomás több 

 rendbeli jelentéseiből tudjuk^), e moly nálunk 1886-ban Bánhegye- 

 sen (Csanád vm.) még csak kisebb mértékben mutatkozott, ellen- 

 ben 1891-ben Szerb-Nagy-Szentmiklóson (Torontál vm.) egy 11 hol- 

 das kukoricza-táblát támadott meg, s 1892-ben Répcze-Szt.-Györgyön 

 (Vas vm.) egyes helyeken már a termés egy harmadát semmisí- 

 tette meg. Ugyanez volt az eset 1893-ban Karácsondon (Heves 

 várm.) is. Magam a múlt esztendőben Mezőhegyesen az ottani 

 kincstári birtok kísérleti telepén az u. n. fehér kukoriczában 

 találtam ; ott oly nagy mennyiségben tenyészett, hogy a telepnek 

 ez a része teljesen tönkre ment. 



S hogy ugyan így volt a dolog más helyeken is, azt a követ- 

 kezőből is láthatjuk. Gazdáink nem ismerve ezt a kártevőt, kár- 

 tételeit sokszor más rovarnak tudják be bűnül. Dr. Heinrich Béla 



1) Taschenherg : Praktische Insektenkunde. III. Th. p. 237. 



2) Kirchner Oskar: Die Krankheiten und Beschádigungen uuserer 

 landwirtsch. Kulturpüanzen, Stuttgart, 1890. p. 59. 



^) Jelentés az 1884 — 1889. években felmerült Gazdasági Rovarkárokról 

 Budapest, 1892. 17. 1. és ugyanaz 1890— 1893-ról Budapest, 1894. 25. 1.- 



