182 



Passauban, ki 1834-ben egy franczia szaklapban magyarországi 

 lepkék árjegyzékét tette közzé. 



Ezalatt támadtak újabb magyar lepkészek is. Ilyen volt Rumy 

 Károly György, iglói tanár és PidayJános egyetemi tanársegéd, 

 ki új fajt fedezett fel; utóbb pedig kivált Farkas Ferencz és 

 Frivaldszky Imre. Az előbbi, budai ügyvéd, ki a 20-as évek óta 

 gyűjtvén, Bács- és Szerémmegyében új fajokat fedezett fel és né- 

 hány fajnak magyar honosságát állapította meg. Frivaldszky Imre 

 orvosdoktor, 1822 óta a Nemzeti Múzeum természettudományi 

 tárának a hivatalnoka, majd őre, a ki egész életét az állattannak 

 szentelte, a lepidopterologia terén is a legkiválóbb helyet foglalja 

 el. Gazdag rovar-gyűjteményének jegyzéke már 1831-ben látott 

 napvilágot. Egykorú buzgó gyűjtő volt Rau, cs. k. dohánygyári 

 hivatalnokok Fiúméban, a ki ott a többi közt a szép Saturnia 

 caecigená-t fedezte fel. 



A 30-as és 40-es években Frivaldszky dominált ugyan 

 a lepkészet terén, mindazáltal tisztes helyet vívott ki magának 

 Nátly József postafőtiszt is, ki Budán, Varasdon, Sopronban 

 és Temesvárott gyűjtve, több érdekes felfedezést tett. Kiváló lep- 

 kész volt Nendtvich Tamás pécsi gyógyszerész is, ki 1846- 

 ban bocsátotta ki Pécs faunájának jegyzékét. Kortársa voltPraz- 

 novsky Ignác z, a Károlyi grófok ügyésze, ki igen tekintélyes 

 gyűjteményre tett szert s egy-két állatot először fogott Magyar- 

 országon. Kiránduló társa, Eckstein János, pesti aranyverő, 

 a Rákoson a róla elnevezett Psyche-fajt fedezte fel. 



Nagyobb felkaroltatásban részesült a lepkészet az 184849-ki 

 szabadságharczot követő évtizedben. Első sorban említendő 

 Franzenau József, a nagyági aranybánya igazgatója, ki 

 Hunyadmegyét alaposan átkutatván, ott mintegy 900 Macro- és 

 400 Microlepidoptera fajt gyújtott, köztük számos hazánkra nézve 

 új, sőt néhány egészen új fajt is. Szép gyűjteménye halála után 

 az Erdélyi Múzeum-Egylet birtokába jutván, Hermán Ottó 

 készítette el és bocsátotta közre róla a jegyzéket. 



Sokkal általánosabban foglalkozott az állattannal Fri- 

 valdszky János, a Nemzeti Múzeum természeti osztályának 

 igazgató őre, a ki habár leginkább a coleopterologia terén vált 

 tekintélylyé, több hazai és keleti utazásában a lepidopterologiának 

 is nagy szolgálatokat tett. Rajta kívül Budapesten, valamint vidéken 

 többen buzgólkodtak a lepkészet ügye körül. Ezek közt első helyen 

 állanak az A n k e r-testvérek, Ánker Lajos, a budai takarék- 

 pénztár könyvelője, és Anker Rudolf, utóbb monori vadőr, a kik 



