189 



melyeket Bihar megye bogár-faunájára nézve újaknak, érdekeseknek 

 vagy lelőhelyre nézve megemlítendőknek tartok: 



Procrustes v. ragifer kr. a rézbányai és a határos közép- 

 hegység erdeiben nem ritka és úgy látszik, hogy a fenti genust 

 a Biharhegységben csupán e fajváltozat képviseli. 



Carabus v. Escheri Puli. a Petrosz feletti havasok erdejében 

 több példányt fogtam, melyek nagyságukra nézve felülmúlják úgy 

 a délmagyarországi, mint az erdélyi példányokat. 



Carabus obsoletus v. fossulifer KI. Fleischer brünni orvos által 

 csak az újabb időben felállított eme faj változat jól megkülönböz- 

 tethető jellegekkel bír arra nézve, hogy olyanul elismertessék. 

 Különösen röptyűi lánczszemeinek szemerkéi, valamint rovátkáinak 

 élesebben kidomborodott felülete által első tekintetre megkülön- 

 böztethető az obsoletustól. Rézbánya és Pestére erdeiben ibolya- 

 kék, zöldes és bronzszínű példányokban gyűjtöttem, Az obsoletus 

 varietásai között ez a legnagyobb. Merkl Ede. 



A fülbenjászó kártételéről. 



A fülbemászó [Forficula auricularia L.) nem annyira kárté- 

 tele, mint inkább a hozzáragadt és — valljuk be — nagyon is 

 túlzott hírneve miatt nagy nevezetességre tett szert. Mert /hogy a 

 fülbemászó valóban kártevő, arra nézve akad még sok tamáskodó 

 ember, de hogy az az alvó ember fülébe mászik, hogy befura- 

 kodik az agy velejéig, az még mai nap is olyan hit, melyről még 

 a legműveltebb emberek, a kik tehát zoológiából is bírhatnak 

 némi tisztult fogalommal, nem tudnak egészen lemondani. 



Ez utóbbi ellen nem kell már oltalmazni a fülbemászót. Azt, 

 hogy az alvó ember fülébe véletlenül nem megy be, nem mond- 

 hatjuk, mert hiszen a bujkálás természete neki, és épen úgy, mint 

 a hogy belehatol a kéreghorpadásba, mélyedésbe, repedésbe, ép 

 úgy bemehet a fülbe is, ahol egy kis ideig nyugodtan maradhat. 

 Hogy az alvó ember orrába, vagy esetleg nyitva maradt szájába 

 nem megy be, azt a folytonos lélegzés okozza. 



S ezen túlzott hit azután legtöbb esetben annyira befolyásolja 

 az ember ítéletét, hogy e rovarnak, melyet e szerint valóságos 

 gyilkosnak tart, kisebb bűnt nem is tulajdonít. így vannak legin- 

 kább a kertészek és a műkedvelő gyümölcstermelők. Ha meg- 

 rágott gyümölcsöt találnak s a rágás helyén fülbemászót, a kárt 

 inkább a hangyának, darázsnak, méhnek, vagy madárnak tulajdo- 

 nítják, mintsem a fülbemászónak. 



