191 



egyes gyümölcsfajok termését az éredés stádiumának megkezdése 

 előtt újság- vagy egyéb papirossal bekötözni. Az igaz, hogy az 

 ilyen gyümölcs színe egyenletes, minden oldala egyforma zöldes, 

 s talán békében hagyta a darázs is ; de annál inkább ártott 

 neki a — fülbemászó. Persze! A kertész semmi roszat sem gya- 

 nítva, maga készített tanyát a gonosztevőnek : hiszen a papirosba 

 csavart alma épen arra jó, hogy a fülbemászó belőle háborítat- 

 lanul lakmározhassék. 



Azt hiszem, hogy az előadott esetnek már eddig is meg van 

 a maga tanulsága : s ez az, hogy nem elég az embernek kertész- 

 nek lenni, hanem hasznos dolog, ha az ember egy kissé — nem 

 bogaras, hanem bogarász is. Mert az egyes állatok életmódjának 

 előzetes ismerete sok csalódástól mentené meg a kertészt. 



De menjünk tovább. Vajon jellemző-e a fülbemászó rágása, 

 hogy azt más rovar, vagy egyéb állatétól megkülönböztetni lehes- 

 sen? Azt találom, hogy eléggé jellemző. A fülbemászótól rágott 

 seb ugyanis széles, de nem mély és mindig csak a letakart, tehát 

 védett oldalon található; a darazsaktól okozott seb kicsi, keskeny 

 bejáratú, mély s a gyümölcs héja alatt annyira tág, hogy az űr 

 néha a gyümölcs egész belsejét kitölti; a madárrágta gyümölcsök- 

 nél mindig láthatók a csőr nyomai ; a rózsabogaraktól (Cetoniák- 

 tól általában) rágott seb mindig legalább olyan nagy, hogy abba 

 egy bogár félig vagy egészen, de néha három bogár egyszerre is 

 beleférhet, tehát az tág is, mély is. Egyéb rovarok {Rhynchiti- 

 dák, Grapholithák) kívülről sértik meg a gyümölcsöt ugyan, 

 de kárt a gyümölcs belsejében okoznak, s így az egészen elüt a 

 fülbemászóétól. 



Oskar Kirchner a darazsak kártételéről szólva*) azt 

 mondja, hogy a gyümölcsnek a darazsaktól megsérült helyein 

 szívogat és rág számos más rovar és pedig leginkább a fülbe- 

 mászó. Ez a megjegyzés csak akkor talál, ha a gyümölcs bel- 

 seje már nagyon is ki van vájva és pedig annyira, hogy az 

 valóságos kis barlang, amelynek belsejében a fülbemászó teljesen 

 el van zárva ; máskülönben azonban, ha a rágás kifelé a világos- 

 ság felé vezet, vagy a seb kicsi, akkor a fülbemászó nem igen 

 marad benne. 



Bonyodalmassá tehetik a fülbemászó rágását a kis meztelen 

 csigák (Limax-fajok) is, mert a fülbemászóktól rágott helyekre le- 

 telepszenek néha ezek is s akkor együttesen pusztítanak. Ha 



*) Die Krankheiten und Besckádigungen unserer Kulturpflanzen. 

 Stuttgart, 1890. p. 273. 



