192 



azonban a széles és sekély seb táján a csigák járásat-kelését 

 jellemző nyálkás, vagy megszáradás esetén már csak fénylő nyo- 

 mok hiányzanak, akkor a kártevő bizonyára csak egyedül a 

 fülbemászó. 



Ami a kártétel nagyságát illeti, az a fülbemászók számától 

 függ s ez utóbbi néha óriási. így tudjuk mar a Buo. Lapok 1885-iki 

 évfolyamából (III. köt. p. 17.), hogy Kreyszky Venczel nyűg. al- 

 ezredes, Budapesten, a külső-statió- (mostani Baross-) utczában egy 

 fél holdnyi kertben 1884-ben augusztus 20-tól november 4-ikéig 

 8145 darab, 1885-ben pedig május 1-étől október 31-eig 71,186 

 darab fülbemászót fogott össze olyanformán, hogy májusban na- 

 ponként átlag 20, júniusban 678, júliusban 731, augusztusban 326, 

 szeptemberben 461 és októberben 81 darab került tőrbe. 



S így tehát kertgazdasági jelentősége miatt szükséges, hogy 

 a kertész e rovart se hagyja figyelmen kívül. A hol lehetséges, 

 olt le kell mondani az alakfákról, amelyeknek sokszor természet- 

 ellenesen növő törzse amúgy is sokat szenved egyéb parazitáktól. 

 A hol az pedig bajos volna, olt egyenesen a fülbemászó ellen 

 kell fordulni és pedig olyan módon, mint a milyenre ő tanít. Ő 

 szeret bujkálni, e szerint tehát a bujkálás lehetőségét telhetőleg 

 elő kell mozdítani. A törzs töve kerül már április közepe táján 

 lazán összecsomózott rongyokat, bőrdarabokat kell kötni, hogy a 

 fülbemászó ezekbe húzódjék, ahol azt másnap könnyen össze le- 

 het szedni. A rongyok kötögetését azután ismételni keli naponkint 

 a gyümölcs teljes megéréséig. Az igaz, hogy nagy területen na- 

 ponta ezt megismételni nehéz, és néha drága is : ámde ha figye- 

 lembe veszszük a keletkezhető kárt, akkor ez a védekezés arány- 

 lag véve nagyon is olcsó. A fán eredő gyümölcsnek papirosba 

 való kötögetését csak különös óvatossággal ajánlanám és pedig 

 akkor, ha nyáron át valamennyi fülbemászót,, vagy igen sokat 

 sikerült összefogdosnunk és ha a gyümölcsöt bekötözés után is 

 állandóan figyelemmel kísérjük, vajon nem esett-e még benne 

 utóbb is valamelyes kár. Jablononski József. 



Pécs környékének zúgó pilléi. 



Acheronüa Atropos L. r. VII. 19— IX. 25, H. VI. 21— IX. 29. Ly- 

 cium barbarumon stb. 1882. VII. 24-én Harkány fürdőhely parkjában dísz- 

 növényként ültetett Daturán 2 fekete hernyóját találtam, a melyekből IX. 

 15. rendes színezetű pillék keltek ki. 



Sphinx convolvuH L. X n. r. VII. 8— VIII. 28. H. VII. 10-X. 2. Con- 



