Ujabb adatok Magyarország lepkéd-fanná- 



jához. 



(i^licrolepidopíera). 



Mióta a uiillenniiimi évre a kir. magy. Természettudományi 

 Társulat hazafias elhatározásából a magyar birodalomban előforduló 

 állatokról szóló katalógus lepkészeti része sajtó alá került, annak 

 körülbelül három esztendeje. Szerzői azon voltak, hogy a jegyzék- 

 ben mind ama lepkének neve szerepeljen, a melyet addig Magyar- 

 ország határain belül találtak. Nagyon ternjészeles, hogy ez a 

 névsor nem foglalhatja magában mindazon lepkék nevét, a melyele 

 Magyarországon tényleg tenyésznek, még pedig azért nem, mert 

 hazánkban sok vidék, sőt megye van, ahol lepkész nem járt, vagy 

 ha igen, akkor is csak néhány napig gyűjtött, de azokból a gyér 

 adatokból alig lehetett arról a vidékről helyes faunistikus képet 

 a'kotni. Ennélfogva mindig vannak és lesznek újabb adatok, melyek 

 a magyar lepke-faunát gyarapítani fogják. Hiszen ha csak 25 évre 

 visszagondolunk, midőn Dr. Horváth Géza és Pável János- 

 nak első ily munkája megjelent s a mikor ezen két ügybuzgó és 

 kipróbált természetbúvár akkor 996 macrolepidoptera-fajt mutatott 

 ki, mint olyat, melynek termőhelye Magyarország; holott az említett 

 újabb jegyzék 1882 fajt, sorol fel ; sőt már azóta is újabb adatok- 

 kal gazdagították a hazai lepke-faunát Abafi-Aigner Lajos 

 és U 1 b r i c h Ede barátaim. (Lásd Rovartani Lapok V. 67. és 

 119. 1.) 



Valamint a maerolepidopterák száma megnagyobbodott, azon- 

 képen az ismert raic!"olepidopterák vagyis moly-lepkék száma is 

 tetemesen növekedett, daczára annak, hogy ezekkel, — kicsiségük- 

 nél fogva — na, yon kevesen foglalkoznak. 



A szaporulathoz hozzájárult Hedemann V. nyugalmazott 

 dán ezredes Kopenhágában, ki Herkulesfürdöben 1896. május 27-től 



Rovartani Lapok VI. 18.38. szeptember I. 



