42 



fra Skandinavien eller fra Island , og da vel nærmest fra det 

 sidste Sted, da der udtrykkelig bliver anført, at de bleve trufne 

 med sydlig Vind ; det maa dog imidlertid være noget, der hyppig 

 gjentager sig, da det vel næppe kan antages, at éet skete al- 

 mindeligere end sædvanlig i den Tid, den østerrigske Expedition 

 opholdt sig paa Øen. Derimod kan det næppe være almindeligt, 

 at Fugle blive drevne fra Island til Grønland, da den danske 

 Expedition i 1891 — 92 og den tydske i 1869—70 ellers maatte 

 have stødt paa et eller andet saaledes forvildet Individ. Der 

 maa derfor rimeligvis være en Grund til, at Fuglene, med eller 

 imod deres Vilje, oftere komme til Jan Mayen end til Grønland. 

 Nogen fremherskende Vindretning fra Island til Jan Mayen kan 

 der ikke godt være Tale om, da sydlig Vind lige saa vel kan 

 bringe Fuglene til de kun c. 40 Mil fjærne Egne ved Scoresby 

 Sund som til det c. 75 Mil fjærne Jan Mayen. Skulde de paa 

 Jan Mayen trufne Turdus- Arter og andre lignende være for- 

 slaaede fra Norge , skulde man tro, at Fugle saa meget lettere 

 kunde blive forslaaede fra Island til Grønland , hvor Afstanden 

 er meget ringere ; iøvrigt kunde man maaske ogsaa tænke sig, 

 at Jan Mayen (hvis intet andet var i Vejen end Afstanden) 

 kunde virke som en Bro for streifende Fugle mellem Norge og 

 Grønland. Man kan vel derfor nok antage , da Strejffugle ere 

 saa sjældne paa Øst-Grønland, at den brede Drivisstrøm — Stor- 

 isen — der flyder langs dette Lands Kyst, er Grunden til den 

 skarpe Grænse mellem Grønlands og Europas Fuglefauna, idet 

 kun de kraftigere og mere haardføre Fugle overvinde denne 

 Hindring, hvorimod de svagere gaa til Grunde der som en 

 Følge af det barske Klima, der, selv midt om Sommeren, findes 

 i Drivisen. 



Saafremt denne Hypothese er rigtig, vil man hyppigst finde 

 europæiske Strejffugle paa de Steder, hvor Isbæltet er smallest, 

 eller hvor der er Aabninger i det, og da navnlig mod Syd. 

 A n gm ag sali к , hvor der nu er anlagt en dansk Koloni, 

 vil være et saadant Sted; Egnen omkring Cap Farvel vil 



