50 



Sprøjtet af et Par store Hvaler langt inde i Isen, og da hverken 

 Hyperoodon rostratus eller Balænoptera Sibbatdii gaa saa langt 

 ind, er det ikke umuligt, at det har været Balæna mysticetus, 

 der i ethvert Tilfælde undertiden træffes netop der omkring, 

 hvor Expeditionen da var. 



Nuinenius sp. En Regnspove blev set i Isen den 22de 

 Juni 1891; den fløj i østlig Retning (68° 25' n. Br., 14° 4' V.L.). 



Sterna macrura. Ligesom i den ydre Drivis , blev der 

 ogsaa i den indre, tætte Del set to Exemplarer af denne Art. 



Pagopliila eburnea. Om end denne Fugl paa ingen Maade 

 optræder i Masse, er den dog saa nøje forbunden med den 

 tætte Del af Drivisen, at den ubetinget maa siges at være den 

 Fugl, der er mest karakteristisk for denne Del. Den optræder 

 flokkevis og søger navnlig hen til Steder, hvor der ligger 

 Aadsler af Bjørn eller Sæl, eller til Skibene, hvor den tager 

 alt Affald; Flokkene ere aldrig ret store. De af Expeditionen 

 trufne vare, som Regel, temmelig sky, hvorimod de om Foraaret 

 under « Ungfangsten » ved Jan Mayen skulle være meget tillids- 

 fulde overfor Mennesker. Fangstmændene kalde dem «Isryper» 

 og paastaa , at de yngle paa Drivisen , hvilken Paastand dog 

 sikkert i høj Grad trænger til nærmere Bekræftelse. 



Bissa tridactyla. Det samme, der er sagt om denne Art 

 i Stykket om den yderste Del af Isen, gjælder ogsaa om den i 

 den midterste Del. 



Lestris longicaudata. En enkelt set. 



Fulmar к s glacialis. Om end mindre almindelig end i 

 den ydre Del af Drivisen, var den dog ingenlunde sjælden. 



TJria arra. Kun enkelte sete ; den opholder sig vist blot 

 undtagelsesvis i den tætte Is, maaske kun paa Gjennemtræk. 

 Som ovenfor anført, saaes den i stor Mængde (med Unger) 

 svømme ud gjennem Isen i August 1892, men det maa vel 

 erindres, at Isen den Gang var overmaade spredt (eller maaske 



