149 



Fastlandet, Underlandet af Gaascland og de Syd for Gaase- 

 fjord liggende Partier samt, saa vidt man kunde se, liele 

 Liverpool Kyst. Paa det sidste Sted var Expeditionen 

 nemlig ikke i Land, saa at en nøjere Beskrivelse er umulig. 

 Efter Seoreby's Beskrivelse (Journal of a Voyage to the Nor- 

 thern Whalefishery) synes Bjærgarten — i det mindste i Nær- 

 heden af Cap Lister — at være llornblendegnejs og Ilorn- 

 blendeskifer , den sidste som Lag i den første. Scoresby siger 

 nemlig i sin Beretning om Landgangen paa dette Sted: «De 

 Klipper, vi bestege, bestode især af Hornblende i skarpkantede, 

 uregelmæssige Masser, der hyppig bleve afbrudte af skiferagtig 

 Hornblende, der indeholdt meget Glimmer og Aarer af Feld- 

 spat». Af Listen over de her forefundne Bjærgarter (se Tillæget 

 til ovenciterede Værk) fremgaaer det ikke , hvilke af disse der 

 ere faststaaende , og hvilke der ere erratiske. 



Forholdene variere ikke meget paa de forskjellige Steder; 

 ganske vist kan Gnejsens Udseende forandres en Del, men de 

 samme Varieteter gjenfindes som oftest alle Vegne. 



NORDVESTFJORD. Her blev der gjort Landgang paa tre 

 Steder: Nordbugt, Stormpynt og Nordostbugt. 



Nordbugt: Den herværende Gnejs er stærkt lagdelt, under- 

 tiden med meget tynde Lag; den er omtrent overalt farvet brun 

 (formodentlig af Jærn) og er temmelig let forvitrende. Gange 

 af nogen Slags fandtes lige saa lidt som mærkelige Mineralier. 



Stormpynt ligger paa Vejen fra N o r d b u g t til N o r d o s t- 

 bugt; Bjærgarten er den samme som paa sidstnævnte Sted; 

 desuden findes der Partier af en meget utydelig lagdelt Gnejs. 



Nordostbugt. Hovedbjærgarten er en hvid, granatrig Gnejs 

 med tynde, tætte Striber af sort Glimmer (3 — 5 Mm. Afstand). 

 Ï Modsætning til denne faste Gnejs findes der ogsaa Partier 

 af en mørk, forvitrende. Gange eller andre særegne Mineral- 

 forekomster fandtes ikke, men i et Stenras forekom der hyppig 

 Stykker af en meget stærkt forvitret Marmor, saa at dette 

 næppe kan være sjældent. 



