150 



Der blev paa hele den lange Strækning fra Nord bugt til 

 Nordostbugt ingen Basaltgange set, skjøndt vi som oftest 

 holdt os temmelig nær under Fjordens Nordkyst. 



BJØRNEØEE. Disse ligge lige for fjord s og Nord- 

 vestfjords Mundinger. De udmærke sig navnlig ved deres 

 skarpe Omrids; Bjærgarten er en, som oftest, graablaa Gnejs, 

 der fuldstændig ligner den ved Hekla Havn (se nedenfor), 

 men er lettere forvitrende. 



MILNES 1АШ). Her har jeg selv havt Lejlighed til at 

 undersøge Forholdene paa Bregne pynt, Kysten lige overfor 

 Røde og Nordkysten af Føhnfjord. 



Bregnepynt. Bjærgarten her er en meget ejendommelig ud- 

 seende, stærkt forvitrende Gnejs, der indeholder en Del Horn- 

 blende og er overordentlig grovkornet. Paa nogle Steder findes 

 der tættere og mere faste Partier, men nogen skarp Grænse 

 mellem disse og den typiske Bjærgart gives der ikke. 



I Nærheden af selve Bregnepynt fandt jeg ingen Basalt- 

 gange, hvilket dog ikke beviser, at saadanne ikke ere der, thi 

 det var allerede blevet mørkt, før mine Undersøgelser kunde 

 begynde. Gnejsen Syd for Pynten er gjennemskaaren af en 

 Mængde Gange, der alle (i Modsætning til de paa Danmarks 

 beskrevne ) synes at være omtrent parallele, idet de gaa i 

 Retningen N75°0; desværre kunde der ikke være Tale om 

 nogen nærmere Undersøgelse heraf, da der ikke blev gjort 

 Landgang paa denne Del af Kysten, og Gangenes Retning er 

 derfor kun tagen ude fra Søen. 



Milnes Land lige overfor Rode & („Hovedkvarteret ved Rode в 4 "). 

 Her havde vi flere Gange Lejr omtrent lige Øst for Øens Syd- 

 ende. Omkring dette Sted bestaar Bjærgarten 1 ) af en hvid eller 

 rødlig, finkornet, glimmerrig Kvartsit uden tydelig Lagdeling; 

 dette Kvartsitparti kan dog næppe have været af stor Udstræk- 

 ning, da der c. 1 h Mil Nord og Syd for Teltpladsen atter er 



y ) Den mikroskopiske Undersøgelse af alle Bjærgarteme er foretagen af Hr. 

 Professor U s sin g, som jeg herved bringer min Tak. 



