151 



Gnejs af en lignende Beskaffenhed som den nedenfor beskrevne 

 ved Hekla Havn. Hvor højt Kvartsiten gaar til Vejrs, lyk- 

 kedes det ikke at konstatere , da Tiden aldrig tillod nogen 

 længere Udflugt i denne Retning. Heller ikke selve Grænsen 

 mellem de to Bjærgarter fandtes, da jeg først om Vinteren 

 fik Lejlighed til at søge efter den, og da vare store Strækninger 

 snedækkede. 



1 Kvartsiten fandtes en c. 25 Alen bred, overordentlig lang 

 Gang af en olivinførende , brunlig, kornet Dolerit. Gangens 

 Retning var N 45° 0. 



JHorænepynt ligger paa Føhnfjords Nordside mellem 

 Røde og Danmarks 0. Forholdene her ligne meget dem 

 paa sidstnævnte Sted; Gnejsen er paa sine Steder stærkt for- 

 vitret og Lagforholdene meget indviklede. Rasaltgange saa jeg 

 ikke , hvorimod der er talrige Kvartsgange ; Granater ere meget 

 almindelige. Denne Beskrivelse synes ogsaa at kunne passe 

 for hele Føhnfjords Nordkyst, saa vidt man kunde se, da 

 vi paa første Slæderejse droge langs Land. 



Gnejsterrænet ved Rypefjord, Harefjord, Øfjord, 

 Snesund og Røde fjords nordlige Del har jeg ikke selv 

 havt Lejlighed til at undersøge. De af Ltnt. Ryder fra første 

 Slæderejse hjembragte Prøver synes imidlertid at vise, at der 

 her raader de samme Forhold som paa Danmarks 0; Peg- 

 matitgange synes at være almindelige , hvorimod der ingen 

 Prøver var af Rasaltgange. 



Fra et Sted, Tangen mellem Rype- og H are fjord, med- 

 bragte Ltnt. Ryder Kvartsitprøver af en lignende Beskaffenhed 

 som den fra Milnes Land lige overfor Røde 0, kun noget 

 mere mørkerød; den har sikkert været faststaaende paa dette Sted. 



DANMARKS bestaar udelukkende af Gnejs, der dog ikke 

 hæver sig til nogen betydelig Højde (enkelte Toppe ere henved 

 1000', den almindelige Højde er 2 — 600'); den maa nærmest 

 kaldes plateauformet; spidse Tinder mangle aldeles. 



Hekla Havns nærmeste Omegn bestaar af en meget 



