152 



oi gi 



Fig. I. Profil fra Hekla Havn. 



haard, grovkornet, Ыаа- og rød-stribet Gnejs af ganske almin- 

 delig Beskaffenhed med overvejende Magnesiaglimmer; den gaar 

 ofte over til at blive Øjegnejs. Lagene ere i høj Grad foldede, 

 saa at det ikke er muligt at angive nogen Hovedretning. Som 

 et Exempel paa, hvor forvirrede Lagene kunne være, gjen- 

 gives her en Profil fra Havnens umiddelbare Nærhed. 



Den samme Bjærgart fore- 

 kommer adskillige andre Steder 

 paa Øen , ofte paa store Are- 

 aler; saaledes bestaar for Ex. 

 den sydvestlige Del af Øen af 

 en meget lignende Gnejs; dog 

 ere Lagene her ikke nær saa 

 foldede som ved Havnen; deres 

 Fald er c. 28° mod NO. Paa 

 GI. Glimmerskifer (som underordnede samme Sted findes Ogsaa af Og 

 ,nej ' til indblandet Hornblende i 



Gnejsen; nogen skarp Grænse mellem Hornblendegnejs og 

 Glimmergnejs synes der ikke at være. Glimmerskifer findes 

 ofte som underordnede Lag i den stribede Gnejs. 



Mellem Hekla Havn og Danmarks Ø's Vestkyst fore- 

 kommer der en Gnejs af et andet Udseende end den ovenfor 

 omtalte; det er en blaagraa Biotitgnejs, der er mere glimmer- 

 holdig og meget mere finkornet end hin. Der er egentlig 

 ingen skarp Grænse mellem de to Gnejser, skjøndt Bjærgarten 

 rigtignok, paa den anden Side, forandrer sig paa et meget kort 

 Stykke. Lagdelingen er omtrent vandret, men temmelig utydelig. 

 Af og til forekommer der mindre, mere glimmerholdige Partier; 

 de ere sjældent mere end c. 1 Kvarter høje og som Regel 

 aflange; hvor de forekomme i større Mængde, faar Klippen et 

 ejendommeligt, koparret Udseende, da de forvitre lettere end den 

 omgivende Gnejs. 



I begge disse to Gnejser findes der talrige Gange, navnlig 

 i den første. De største og i Landskabet mest fremtrædende 



