154 



ringe Mængde paa Danmarks 0. Svovlkis blev der fundet 

 lidt af i en Kvartsgang i Nærheden af Havnen, hvor der ogsaa 

 fandtes noget Cyanit; Granater ere overordentlig almindelige 

 overalt, baade paa Gangene og i selve Bjærgarten ; Epidot og 

 Hornblende findes flere Steder. 



Af særlig Interesse er den store Kalkholdighed , Gnejsen 

 maa være i Besiddelse af; overalt, hvor der var sivet Vand 

 igjennem Klipperne , som Spalteudfyldning o. s. v. kunde man 

 træffe betydelige Kvantiteter af uren, kulsur Kalk. Et enkelt 

 Sted lykkedes det mig at finde et lille Indlag af Marmor; det 

 var i Nærheden af Øens vestlige Hjørne. Forholdet var som 

 angivet paa Figur II. Kvartsaarerne i Indlaget gik i Krumninger, 

 der svarede til Gnejsens Foldninger. 



Uren , kulsur Kalk findes , som 



ovenfor omtalt, ofte som Udfyldning i 



liCm. Spalter. Et enkelt Sted forekom en 



meget stor, sammenhængende Kage 



paa omtrent 1 Alen i Diameter; den 



Fig. II. a — Marmorindlag S ad paa en lodret Flade, der tildels 



med Kvartsaarer (de punkte- n . , , „ , , rr ,. 



■ . T . . , , V, dækkedes af et overhængende Klippe- 



rede Limer), b — Gnejs. ° ri 



stykke. Det rimeligste er vel, at det 

 oprindelig har været en Spalteudfyldning, der er kommen for 

 Dagen ved Nedstyrtning af et Klippestykke; herfor taler ogsaa, 

 at Kagen var sammensat af to Lag, der havde smaa Krystaller 

 paa de Sider, de vendte mod hinanden; mærkeligt er det imid- 

 lertid, at den ikke var styrtet ned ved Vejrligets Indvirken. 



Ogsaa Spalteudfyldninger af anden Art forekomme ; et rødt 

 eller hvidt Mineral, der ikke endnu er blevet nøjere undersøgt, 

 med en ejendommelig, stjerneformig Struktur er overordentlig 

 almindeligt. 



Disse Udfyldninger dannes i Diaklaserne, hvoraf der er tal- 

 rige Systemer ; at opregne disses Retninger vilde være umuligt, 

 da Diaklaserne ingenlunde gaa i snorlige Retning , saa at det 

 samme System godt kan bugte betydelig; flere Steder er det 



