156 



brunrød Vejrflade. Jævne Overgange til ren Glimmerskifer ere 

 hyppige. Paa mange Lokaliteter ere Lagene stærkt foldede 

 og krøllede. Lag af Kvartsit og Hornblendeskifer og Gange 

 af Pegmatit og Basalt, ofte af mægtige Dimensioner, afbryde 

 det graalige eller graabrune Gnejs-Landskabs Ensformighed. 

 I det indre af Fjorden — ved Ispynt — findes i et Par Tusind 

 Fods Højde , over den almindelige , storbladede Gnejs , meget 

 finkornede, haarde, stribede Gnejser med livlige, afvexlende Far- 

 ver — blaagraa, rødgraa, mørkebrune o. s. v. — lejrede i skarpt 

 knækkede Lag og gjennemsatte i alle Retninger af sortbrune 

 Basaltgange af indtil 50 Al. Bredde. 



Af særlig Interesse er Amfibol-Olivin-Bjærgarten 

 (Amfibolpikrit) ved Kobberpynt og Renodden (se nedenfor). 



Af accessoriske Mineraler i Gnejsen maa særlig nævnes 

 Granater, der fandtes i Mængde overalt; paa Runde Fjæld 

 vare de ofte store, indtil 2" i Diameter; de største Krystaller 

 fandtes paa Toppen af Fjældet (c. 5000' o. H.). I en Kvartsaare 

 i Hornblendeskifer ved Sorte Pynt fandtes smukke, stærkt 

 bøjede Krystaller af grønlig Epidot. 



De mægtige Basaltlag. der krone Gnejsfjældene i flere af 

 de nærliggende Fjorde (Føhnfjord, Gaasefjord), mangle ganske 

 her; alle de erratiske Blokke i denne Fjord hidrøre fra Ur- 

 fjælds-Formationen. 



Paa flere Steder — særlig udpræget i Nærheden af Kob- 

 berpynt — forvitrede Gnejsen paa en ret ejendommelig Maade, 

 idet store, tynde Plader — ofte fiere Alen i Diameter og с. Va" 

 tykke — sprængtes fra. 



Toppen af Runde Fjæld var tydelig isskuret (jfr. Medd. 

 om Grønland, XVIII, p. 388). Her og andet Steds iagttoges 

 talrige, smaa Jættegryder. Paa Fjordens Nordkyst var den nøje 

 Forbindelse mellem Kystens Konfiguration og Bjærgartens Fast- 

 hed meget iøjnefaldende. Alle de mange fremspringende Odder 

 (Ispynt, Flade Pynt, Sorte Pynt, Kobberpynt m. fl.) vare dan- 

 nede af faste, finkornede Gnejser, der bedre end de omgivende, 



