157 



mere grovkornede og glimmerrige Gnejser havde modstaaet 

 Isens Erosion. 



Paa mange af disse Pynter iagttoges en tydelig Vinderosion, 

 foraarsaget af den kraftige og hyppigt optrædende Föhn, se Hartz: 

 Østgrønlands Vegetationsforhold (Medd. om Grenland, XVllll. 



Gaascfjord. Bjærgarten i denne Fjord er Gnejs, overlejret 

 af Basalt. Gnejsen er omtrent som Vestfjords, maaske gjen- 

 nemgaaende noget mere finkornet og mindre glimmerrig. Paa 

 Fjordens Nordkyst hæver Gnejsen sig jævnt fra Gaasepynt til 

 det inderste af Fjorden, saaledes at Basaltens Underkant, der 

 paa Gaasepynt ligger c. 1500' o. H. , i det inderste ligger 

 c. 3000' o. H. Paa Sydkysten er Gnejs-Underlandet betyde- 

 ligt lavere; umiddelbart Vest for Syd Bræ naar Basalten 

 endnu Havfladen; c. 1 U geogr. Mil Vest for denne Bræ træder 

 Gnejsen frem i Dagen ved Havfladen og hæver sig jævnt mod 

 Vest, saa at Basaltens Underkant c. 5 Mil vestligere ligger c. 

 1000' o. H. 



Kun i det inderste af Fjorden iagttoges Lag af Hornblende- 

 skifer og Gange af den ovennævnte Amflbol-Olivin-Bjærgart i 

 Gnejsen. 



Amfibol-Olivin - Bj ærgarten. Ved Kobberpynt, Ren- 

 odden og i Gaasefjordens Bund fandtes denne Bjærgart, som 

 ikke tidligere er kendt fra Grønland, og som vel overhovedet 

 er ny for Videnskaben. 



Kobberpynt er en lav, indtil c. 100' høj Odde, hvis Form 

 ses af Fig. III 1 ); i den østlige Del af Pynten , som ellers er 

 dannet af Gnejs , optræder Pikriten som en lav Kulle , hvis 

 Overflade af Isen er udpløjet i en halv Snes større og bredere 

 Rygge (10 — 15' høje) og en Del mindre, der alle løbe i Fjor- 

 dens og den tidligere Isbevægelses Retning. Bjærgarten er 

 graalig graagrøn, Kornstørrelsen meget varierende, snart ret fin- 

 kornet, snart storkornet med indtil c. 1 Kub. Cm. store Korn. 



*) Fig. III og IV ere udførte efter Skitser, tagne af Ltnt. G. Ry der. 



