161 



at der intetsomhelst kan siges om denne Bjærgarts Alder, naar 

 man undtager, at den maa stamme fra før Istiden, da erratiske 

 Brudstykker af den ere spredte over hele Danmarks 0. 1 

 enkelte af disse blev der fundet nogle yderst tvivlsomme Plante- 

 levninger. Det rimeligste er vel at antage, at det er en Strand- 

 dannelse, men jeg skal dog ikke undlade at gjøre opmærksom 

 paa, at i det mindre foregaaer en noget lignende Dannelse den 

 Dag i Dag paa M i Ines Land lige overfor Røde 0, hvor der 

 findes en Kilde, der ved et rødligt Stof kitter Sandet og Leret 

 sammen. Hvorvidt Kilden ogsaa løber om Vinteren, er uvist, 

 da det ikke lykkedes at finde den under vort Ophold paa 1ste 

 Slæderejse i 1892. Om Sommeren havde den omtrent Luftens 

 Temperatur. 



Conglomeratet er tydelig lagdelt; Lagene falde 20° mod 

 N 46° V. 



Som en Mærkelighed ved denne Bjærgart maa anføres , at 

 den er overordentlig rig paa kulsur Kalk. Man kan se denne 

 som fine, fra det øvrige ikke skarpt afgrænsede Aarer, der 

 bruse stærkt ved Tilsætning af Syre, hvad Conglomeratet ellers 

 ikke gjør. Et Sted fandt Cand. Hartz en Del temmelig ufuld- 

 stændige, store Kalkspatkrystaller, der formodentlig have siddet 

 i et Hulrum. 



Røde er gjennemskaaren af en Mængde Gange af en 

 olivinfattig , sort, næsten tæt Basalt, der ikke gaa i nogen be- 

 stemt Retning. Da jeg tænkte mig, at disse Gange kunde have 

 metamorphoseret Conglomeratet, hjembragte jeg en Prøve af, 

 hvad jeg antog for en saadan Contactmetamorphose , men ved 

 den mikroskopiske Undersøgelse viste det sig, at det blot var 

 det stærkt forvitrede, glasagtige Salbaand af Basaltgangen. 

 Denne kan derfor ved sit Frembrud i dette Tilfælde næppe 

 have øvet nogen stor Indflydelse paa den omgivende Masse. 



Røde Ø-Conglomeratet er overordentlig stærkt forvitrende; 

 Basaltgangene hæve sig ofte meget betydelig over den om- 

 givende Bjærgart; næsten overalt langs hele Øens Omkreds har 



XIX. u 



