166 



Ovenpaa dette følger, ligesom ved Cap Stewart, Skifer, 

 derpaa et graagult Sandstenslag, saa Basalt (c. 1300') og der- 

 næst vexlende Lag af Sandsten og en graasort, temmelig fin- 

 kornet, lidt olivinførende Dolerit. Ved et Sandstenslag, c. 1400' 

 o. H., fandt Cand. Hartz noget «Tuttmergel» og, c. 2200' o. H., en 

 Mængde «Træsten» , der laa i løse Blokke mellem Sandstens- 

 brokkerne. — Som man ser, er der her en Del flere Lag foroven 

 end ved Cap Stewart, og længere inde i Landet ses endnu flere. 



Bet mærkeligt er Dolerit - 

 Lagenes eller -Gangenes Forhold. 

 De ere ikke alle Steder horizontale 

 eller parallelle ; undertiden krydses 

 de eller nærme sig hverandre. 

 Sandstenslagene kunne da — som 

 Figur V viser — enten være ufor- 

 styrrede (a) eller paavirkede (b) af 

 disse Forhold ; nogen nærmere 

 Undersøgelse kunde der ikke være Tale om, da Expeditionen 

 ikke kom i Land paa vedkommende Sted. 



Fig. V. 

 Det skraverede er Basalt. 



5. Basalt. 



Denne Bjærgart indtager hele Sydkysten af Scoresby 

 Sund, fra Sydbræen (ved Mundingen af Gaasefj ord) til Cap 

 Brewster, og fra Cap Brewster Syd efter, i hvert Tilfælde 

 saa langt Kortet gaaer og sikkert betydelig længere. Basalten over- 

 lejrer desuden Gnejsen paa begge Sider af Gaasefj ord, paa 

 Fø h n fjords Sydkyst (med en enkelt Top Nord for Hjørne- 

 dalen) og et Stykke paa M i In es Lands Sydkyst; desuden findes 

 en eller to isolerede Toppe over Cap Leslie-Sandstenens vest- 

 lige Del. 



Basalten overlejrer altsaa kun Gnejs og Cap Leslie- 

 Sandsten, i hvilken sidste der ingen Forsteninger findes, og 

 overlejres ikke af nogen anden Formation. Man kan derfor 



