ikke sige noget om, fra hvilken Periode den skriver sig, selv 

 om man vel nok kan formode, at den stammer fra samme Tid 

 som Basalterne paa Vestgrønland, Island, Færøerne o. s. v. Om 

 hvorvidt de talrige Basaltgange, der findes paa Røde 0, Dan- 

 marks 0, Mi In es Land og Ne ills Klipper, stamme fra 

 samme Periode som de store Udbrud, der have frembragt Sco- 

 re sb y Sunds Sydkyst m. m. , kan man naturligvis heller 

 intet sige. 



Paa Scoresby Sunds Sydkyst havde jeg kun Lejlighed 

 til at undersøge Forholdene ved Sydbræens Østside (der 

 blev ikke gjort Landgang paa Strækningen derfra til Cap Brew- 

 ster eller Syd for dette Forbjærg), og denne Undersøgelse 

 besværliggjordes i høj Grad af den dybe, løse Sne. Mandel- 

 sten eller lignende fandtes ikke faststaaende , derimod ofte i 

 Sydbræens Sidemoræne; den hjembragte Prøve, der er et 

 godt Exempel paa Bjærgarten i det hele taget, viste sig ved 

 mikroskopisk Undersøgelse at være en graasort, tæt, olivin- 

 førende Basalt; paa Yderfladerne er den brunlig. 



Paa G aaseland har jeg havt Lejlighed til at undersøge 

 den nederste Del af Basalten paa den nordostlige Kyst, lige 

 overfor Hekla Havn. Basalten begynder her ved c. 1700'; 

 dens nederste og Gnejsens øverste Del er, som ovenfor anført, 

 dækket af nedstyrtede Blokke. En Prøve af det nederste Lag 

 viste sig at være brungraa, temmelig finkornet Dolerit med 

 store Feldspat-Strøkorn. Herover kommer et rødligt, meget 

 løst og let forvitrende Lag, der indeholder talrige Kalkspatkry- 

 staller , men ikke er skarpt skilt fra det under- eller over-lig- 

 gende. Højere naaede jeg ikke , men nogen videre Variation i 

 Basalten kunde vel heller ikke ventes. Zeolither fandtes ikke 

 undtagen i Morænerne , men der vare de meget almindelige 

 ligesom Calcedon o. s. v. — Paa den Del af Gaaseland, jeg 

 undersøgte, hæver Basalten sig til en Højde af c. 4000' (efter 

 Ltnt. Ryders Maalinger). 



