If 



den, og paa den danske Expedition 1891—92 blev den be- 

 mærket ved alle de tre Trawlinger, der bleve foretagne i Nær- 

 heden af Land paa Stykket fra 74° 17' til 69° 41' N. Br. Der- 

 imod iagttog den 2den tydske Polarexpedition aldeles ikke Sten- 

 bund, men fandt «Slik» endog omtrent paa samme Sted, hvor 

 vi ved en af Trawlingerne fandt Sten; men dette ligger blot i, 

 at de brugte Loddet og ikke Trawlen. 



Hvorledes er da denne Stenrevle opstaaet? 



Saavel Norden s kiöld som Eberlin mener, at den er 

 fremkommen ved Drivisens Transport af Materiale, idet dog 

 deres Meninger om Maaden, hvorpaa det er sket, afviger fra 

 hinanden. Medens den sidste ganske rigtig fremhæver, at Glet- 

 scherisen medfører flere Sten end Flage-Isen, kommer den 

 første til den Slutning, at Drivisen (o: «Storisen») spiller en 

 større Rolle ved Transporten , og altsaa Dannelsen af Revlen, 

 end Gletscherisen. Som Argument for sin Mening fremfører 

 Nordenskiöld, at hvis Gletscherisen spillede den største 

 Rolle ved Sten-Transporten, vilde man, oftere end Tilfældet er, 

 finde Sten strøede paa Vestkystens Havbund ; herimod skriver 

 Eberlin : 



«Ved dette Ræsonnement er der for det første den Fejl, 

 at Forudsætningen om, at der er færre Isfjælde langs Øst- end 

 langs Vest-Kysten, rimeligvis er forkert og i ethvert Fald ikke 

 er slaaet fast. For det andet er det i høj Grad afhængigt af 

 lokale Forhold, om Landisen fører mange Sten til Havet eller 

 ej, og paa Østkysten, hvor Indlandsisen i højere Grad end paa 

 Vestkysten gnubber sig op ad Nunatakker og presses ud imel- 

 lem Kystfjælde, er det paa Forhaand at vente, at Isen i det 

 hele fører flere Sten med sig.» 



Denne Karakteristik af Østkysten passer ganske sikkert for 

 den af den danske Konebaadsexpedition undersøgte Strækning 

 Syd for Angmagsalik, ja formodentlig ogsaa et Stykke læn- 

 gere mod Nord; men paa Strækningen fra Scoresby Sund 

 til det af den 2den tydske Polarexpedition naaede nordligste 



