186 



Theorien er fejlagtig, thi Isfjældene have naturligvis i Tidernes 

 Løb bidraget lidt til Bundens Beskaffenhed, om end kun i 

 kort Afstand fra Land. Jeg skal her kortelig omtale Trawlin- 

 gerne under vor Expedition paa det paagjældende Stykke og 

 deres Resultater i geologisk Henseende: 



1) 74° 17' N.Br. 15° 20' V.L. (127 Favne). Tværs af W ol- 

 las ton Fore land. Bjærgarterne , der kom op med Trawlen, 

 vare : 



Gnejs, 



Basalt, 



Kalksten med Forsteninger. 

 Kaster man et Blik paa det af den 2den tydske Polar- 

 expedition udarbejdede geologiske Kort, vil man finde, at W ol- 

 la s ton Foreland bestaaer af: Gnejs, Basalt, krystallinsk 

 Kalk, Juramergel (Jurakalk) og Sandsten, miocæn Sandsten og 

 Skiferler; altsaa findes to af de mest karakteristiske Bjærgarter, 

 Kalksten og Basalt, igjen i Morænen. 



2) 72° 53' N.Br. 20° 36' V.L. (96 Favne). Franz Joseph 

 Fjords Munding, SØ for В on te ko 0. De opfiskede Bjærg- 

 arter vare Basalt og Gnejs. Gnejs findes paa Sydkysten af 

 Franz Joseph Fjord og Basalt har maaske for og under 

 Istiden havt større Udbredelse, men findes i hvert Tilfælde 

 endnu paa Bonteko og Hold with Hope. 



3) 69° 41' N.Br. 19° 20' v. L. (167 Favne). Kun Basalt kom 

 op, hvilket er interessant, da denne Bjærgart, saa langt man 

 kunde se, er den eneste faststaaende Syd for Cap Brewster. 



Alle de ved Trawlingerne optagne Sten ere afrundede 

 (Rullesten). 



Disse faa Trawlinger ere naturligvis for lidt at bygge noget 

 paa, og Sagens endelige Afgjørelse faar staa hen, til flere 

 saadanne ere foretagne paa vedkommende Strækning. Saafremt 

 Stenrevlen er fremkommen ved Hjælp af Isfjældene, maa Stenene 

 være jævnt fordelte over hele Havbunden indenfor Isfjældenes 



