205 



ungefär i den främre tredjedelen , på stenkärnan mycket fram- 

 trädande, så därimot icke på skalbärande exemplar. Stenkärnan 

 öfverallt sluten, ingenstädes gapande ; framkanten jämt rundad 

 liksom ock pallealkanten ; bakkanten, snedt afsknren nppifrån 

 nedåt, öfvergar i en jämn bage saväl till lås- som till palleal- 

 kanten; ingendera af kanterna krenelerade. En svagare npphOjd 

 valk går från umbo til pallealkanten. Bakre muskelintrycket be- 

 läget ofvanför denna valk, väl ntprägladt, ehuru ej füllt så 

 skarpt som det främre ; melian detta senare och umbo finns ett 

 mindre, men skarpt framträdande muskelintryck ungefär som 

 hos Puschia planata Rouiller (Bull. Moskou. 1849, Taf. C, fig. 4 c). 



Från flertalet Astarte-arter skiljer sig nu i fråga varande 

 genom sin glatta, ej krenelerade kant på stenkärnan ocb genom 

 det accessoriska främre muskelintrycket. Vore denna form 

 funnen i sötvattensbildningar, skulle den otvifvelaktigt foras till 

 Unio (se t. ex. U. batavus Lmk. i Agassiz : Moules de Mollusques 

 etc. taf. 12, fig. 19 — 20). 



I den svarta kalkstenen, hvarest den synes stundom fore- 

 komma i stor mängd tilisammans. 



26. Astarte Hartzi n. sp. 



Tafi.IV, fig. 24. 



Större an foregående , bredd ung. 40 -, höjd 32 mm , bakåt 

 afsmalnande; pallealkanten svagare rundad, nästan rät; bakre 

 muskelintrycket beläget något lagre an det främre , ett främre 

 accessoriskt muskelintryck på grund af bevaringssättet ej iakt- 

 tagbart. Vid pallealkanten löper ett plattare parti, som utvidgar 

 sig mot framkanten. Från umbo går bakåt nedåt ett upphöjdt 

 parti, som ej når kanten utan slutar vid det ofvannämda plattare 

 partiet. Ränderna glatta, ej krenelerade. Stenkarnor stundom 

 med fastsittande deiar af skålet, särskildt vid umbonalpartiet; 

 skålet har varit tjockt, är nu ofta hvitt och har yttersidan dold 

 så fast i bärgarten, att den yttre skulpturen ej kan iakttagas. 



Om slägtbestämningen galler detsamma som om foregående. 



