291 



to øvre Arme udmunde i en Lavning, der gaar tvers over Øen, 

 og i denne Lavning laa der endnu saa sent paa Aaret Sne og, 

 saa vidt det for ïaage kunde ses, var dette den eneste Sneplet 

 paa Øen. Denne markerede altsaa den Firn, der i sin Tid be- 

 dækkede Øen og som sendte den omtalte Bræ ned ad Nordsiden. 



Den 24de August kom vi tilbage til Udstedet Erkigtok. Paa 

 Grund af Norden Kuling med Sne maatte vi vente her et Par 

 Dage. Ved Udstedet er Grænsen mellem Trap og Gnejs, idet 

 selve Husene ligge paa Trap , medens Sydsiden af Havnen er 

 (inejs. I denne Gnejs er der store Partier af hvid Kvarts, 

 hvis Optræden minder om Spalteudfyldninger. Magnetkies maa 

 ogsaa forekomme deri, da jeg modtog et større Stykke af en 

 Grønlænder. Bunden af denne Fjordarm , der kaldes Kangerd- 

 luarsuk , dannes af Gnejskuller, og pletvis Basalt eller Mandel- 

 sten. Ingensteds saas den fra Godhavns Omegn bekjendte Tuf, 



Den 27de August rejste vi herfra for at undersøge Disko- 

 Fjords østlige Arme. Paa Vejen lagde vi til Land ved et Sted 

 kaldet Nangisat. Dette Navn hidrører fra den Række store Sten, 

 der, som omstaaende Billede viser, findes oven paa en stenet 

 Havstok og kommer af det grønlandske Ord nangivok : gjør et 

 Hop paa et Bén. Efter Kleinschmidts Ordbog er nangisat 

 Pluralis og betegner: «store Sten, som paa flere Steder findes 

 liggende paa slet Mark i en Række med ikke ubetydelige Mellem- 

 rum, og som af Sagnet tilskrives Islænderne, der skulle have 

 lagt dem for at springe paa dem Rækken til Ende paa eet 

 Been». — Saadanne Nangisat har jeg set et Par Steder til, saa- 

 ledes ved Ekorgfat i Umanak- Fjord, hvor den havde Form af 

 et Kors, og et lignende Kors synes Giesecke at have set i 

 Unartok-Fjord i Julianehaabs Distrikt (Dagbog. S. 168), dog 

 uden at tyde det som en Nangisat. Medens Kleinschmidt hen- 

 fører dem til de gamle Islændere, synes Giesecke at mene, 

 at de hidrøre fra en af Eskimoernes tidligere Lege, men som 

 kort før hans Tid er gaaet af Brug (Dagbog. S, 323). Hos de 

 tidUgste Forfattere, som Egede r ne og Crantz, erindrer jeg 



19* 



