298 



mellem Disko -Fjord og Godhavn. Her træder Gnejsen frem 

 ved Foden af Trapfjeldene, og de isskurede Heller vise, at Isen 

 er kommen fra Fjordens sydlige Arm og er gaaet tvers henover 

 Kivitût- Halvøerne. Det højeste Punkt paa disse er 83 Meter. 

 Ogsaa om dem gjælder, hvad Pjetursson har bemærket om 

 Gnejshalvøen, hvorpaa Godhavn ligger, at de paa Overfladen ere 

 mærkelig fri for løse Blokke, disse ligge, her som der, sammen- 

 skyllede i Klipperevnerne. Paa Fjeldskraaningen derimod saas 

 i en Højde af 127 Meter en Terrasse af Moræneler, op over 

 hvilken der ragede en afrundet Klippe , der var stærkt bestrøet 

 med løse Blokke. 



For at faa et Overblik over Nordenden af Blæsedal, bestege 

 vi det isolerede Fjeld Igdlorsuausak kaldet, der efter Barometret 

 er 769 Meter højt. Det er som sædvanligt fladt ovenpaa og 

 dækket af leret Grus og Smaasten med et tromlet udseende. 

 Flere Gnejsrullesten, hvoraf en var 5 — 6 Kubikfod stor og fuld- 

 stændig afrundet, fandtes. I en Højde af en 300 Meter saas en 

 Skydemur til Rensdyr. 



Fra Toppen af dette Fjeld saas endvidere, at Dalen, der 

 fortsætter Fjorden, gaar i S. 35°0. (misv.). Den nordlige Del 

 af Blæsedal gaar i S. 35° V. (misv.) , og omtrent i Midten bøjer 

 den af og gaar i N. 80° V. (misv.). 



To Bræer komme paa den nordlige Del af Dalen ned fra 

 Østsiden, hvoraf den nordligste ender nær en Kile Sø, og den 

 sydligste gaar ud i en anden lille Sø. Fra Vestsiden saas ikke 

 mindre end 5 Bræer at komme ned ad Fjeldet, hvoraf dog 

 maaske den sydligste er identisk med den saakaldle ч Upper 

 Blase Dale glacier«^). Elven, der gjennem Dalen løber ud i 

 Disko- Fjord, kommer fra den nordligste Bræ paa Vestsiden; 

 medens Rødeelv, der gaar til Disko-Bugt, synes at komme fra 

 et Par smaa Søer omtrent midt i Dalen. 



') Se Chamberlin: Glacial Studies in Greenland 11. Journal of Geolog}. 

 Vol. II. 1894. S. 784. 



