Lepke-faunánk gyarapodása 1900-ban. 75 



Az Európa-körüli tengerekben igen elterjedt faj, a melyet ez 

 ideig a Keleti-, Északi-, Földközi tengerből s az Atlanti oczeánból 

 jegyeztek fel. Az Adriából Claus C. jegyezte fel még ez ideig 

 a triesti öbölből. Úgy látszik, hogy az Adriai tengerben nem nagyon 

 gyakori, a mennyiben Claus C. csupán két alkalommal találta, 

 én pedig egyetlen példánynak jutottam birtokába a fiumei öbölből 

 gyűjtött planktonanyagból, ez egy ivarérett, nőstény volt. 



4. Evadne polyphemoides (Leuck.) 

 1., 2. ábra. 



Evadne polyphemoides Leuckart, Über das Vorkommen eines 



saugnapfartigen Haftapparates etc. — Arch. f. Naturg. 25. 



Jahrg. I. Bd. 1859. p. 262. Taf. VII. Fig. 5. 

 Pleopis minutus S a r s, Oversigt af de af ham Omegnen af Chris- 



tiania jagtt. Crustacea Cladocera. — Forh. Vid. Selsk. i Chris- 



tinaia. 1861. p. 294. 

 Podon Mecznikovii Czerniavski, Materialia ad. zoogr. ponticam 



comparatam. p. 59. 59. (Sec. P o p p e). 

 Podon minutus Guerne de, Loc. cit. p. II. Pl. VI. Fig. 7 — 14. 

 Podon polyphemoides P o p p e S. A., Loc. cit. p. 298., H a n s e n 



H. J., Loc. cit. p. 8. 



A fejet és törzset éles bemélyedés választja el ; a költőüreg 

 gömbforma ; három első lábpárjának exopoditja 3-, a negyediké 2 

 erős sörtével végződik. 



E faj, mint azt a synonymjegyzék is mutatja, az irodalom- 

 ban jó ideig több néven szerepelt, míg végre 1888-ban Po p p e S. A. 

 a synonymek összeállítása alapján kimutatja a helyes nevet. Az 

 Európa-körüli tengerekben igen gyakori. Feljegyezték a Keleti-, 

 Északi-, Földközi- és Fekete tengerből, az Atlanti oczeánból és a 

 Déli tengerből. Az Adriából még eddig senki sem jegyezte fel s így 

 ide vonatkozólag fiumei termőhelye az első adat. Én csupán a 

 fiumei öböl planktonanyagában találtam meg még pedig nősténye- 

 ket (1. ábra) és hímet (2. ábra) egyaránt, de míg a nőstényekből 

 fölös számú egyént gyűjtöttem össze, addig hímet csupán egyet 

 sikerült felismernem. 



Lepke-faunánk gyarapodása 1900-ban. 



Irta : A. Aigner Lajos. 



Több ízben hangoztattam, hogy Magyarország bármely vidé- 

 kének gondos és sok éven át folytatott alapos átkutatása nem 

 csak hazánk faunájára, hanem még a tudományra nézve is nem 

 egy új lepke alak ismeretéhez fog vezetni. Ezt az állítást beigazolja 

 Eperjes vidéke s illetve az az eredmény, melyet ott Dahlström 



