66 Különfélék 



A Phylloxera irtására nézve Francziaorszá!;ban újabban forró 

 vízzel kísérleteztek. A párisi Akadémiához érkezett tudósítások 

 szerint a szőlőtőnek 53o meleg vízbe való bemártásától minden 

 rovar és pete elpusztult, míg a növénynek attól semmi baja sem 

 lett. — Ennél fontosabbá válhatik az, hogy Dnbois F. egy hacte- 

 riumot fedezett fel, mely a Phylloxerát megtámadja. Ólban le vő 

 ganéjban ugyanis bacteriumra akadt, a mely csaknem minden 

 rovarnál ragadós betegséget idézett elő : a vele behintett szölő- 

 gyökeren levő Phylloxóra 2 — 3 nap alatt mind elpusztult Az in- 

 fectióban elpusztult állatok telve voltak számos mikro organismu- 

 sokkal, melyek részint 4 — 7 p. hosszú és 0. 3 — 0. 4 p. átmérőjű 

 vékony, hullámos rostok, részint pedig 0. 2 — 0. 3 p. nagyságú 

 kevéssé mozgékony pontok alakjában mutatkoztak. Az apró, vilá- 

 gos pontocskákat fekete keret veszi körül. Ez a bacterium az 

 Anaerobiákhoz tartozik ; 20 — 30 foknyi meleg mellett legjobban 

 tenyészik. 



Kettős párOSOdás selyemlepkéknéS. Klein sziléziai selyemte- 

 nyésztő már régebben tett ez irányban kísérleteket, melyeket 

 selyemtermesztőink figyelmébe ajánlunk. Egyik évben sokkal több 

 hím kelt ki, mint nőstény, s ennélfogva az az ötlete támadt, nem 

 lehetne-e a nőstényt friss hímmel újra párosítani. A kísérlet kitű- 

 nően sikerült. A lepkéket 8 óráig hagyták copulában, azután a 

 hímet eltávolították s a nőstén3^t petézni hagyták, míg a peték 

 lerakásában némi szünet állt be. Ekkor új hímet adtak a nőstényhez, 

 s a párosodás azonnal létrejött, holott a legtöbb állatnál a nemi 

 ösztön meg'ízünik, mihelyt a megtermélvenyítés megtörtént. Ez eset- 

 ben azonban a nőstény azonnal ráállt a párosodásra, melv újra 

 8 óra hosszat tartott, a midőn a hímet eikűlönitették, a nőstény 

 pedig ismét annyi petét rakott, mint első ízben, összesen 1000-[200-at. 

 A két petézést külön kezelték s úgy tapasztalták, hogy a pete mind 

 kikelt, a hernyó mind egézséges és a gubó Kitűnő minőségű volt. 

 Ismeretes dolog, hogy az egyszeri párosodásból származó pete nem 

 miad tökéletesen egyszínű s a végiil lerakott pete valamivel vilá- 

 gosabb. Ennek oka Kétségen kívül az, hogy az utóbbi peték nin- 

 csennek kellően megterméken3átve, vag3ás hogy a nagyszámú peték 

 közül azok, melyek a hímhez közelebb estek, jobban megterméke- 

 nyültek, mint a távolabb esők. Ellenben ha a kettős párosodásból 

 nyert petéket nagyítóval nézzük, nem vehetünk észre különböző 

 színezést, azok tehát egyaránt jól megvannak termékenyítve. Az egy- 

 szer párosított nőstény nem rakja le összes petekészletét, jeléül annak. 

 hogy egyik része meg nem érett, holott ezeket is lerakja, ha újra 

 p rosodik. Ellenben ha már egyszer copulában volt hímet adnak il^^ 

 már egyszer copulában volt nőstén3Ahez, a párosodás létrejön ug^^an, 

 de eredménytelen marad. A Japánból hozatott petéken is észre- 

 vették azt a kétféle színt s az eredmény az volt, hogy harmadré- 

 szük ki neni kelt, az iz nem volt kellően megtermékenyítve. Mint- 

 hogy a kettős párosítás a selyemtenyésztőnek módot nyújt arra, 

 hogy tökéletesen egézséges és |ól megtermékenyített petékhez 

 "jusson, érdemes lenne, azzal kísérletet tenni. 



