194 Különfélek. 



hez. Legfeltűnőbb efféle alakmajmolást mutat egy hosszúkás ka- 

 bócza ( Doryceplialus Baeri), melyet az előadó Budapest körn^^ékén. 

 a taraczk kalászain fedezett fel és mely csalódásig hasonlít a taraczk 

 polyvájához. Kiválóan érdekesek a mimicrynek azon esetei, midőn 

 valamely rovar egy más rovar színét és alakját ölti magára. Ilyen 

 álruházkodással szintén találkozunk a hazai Hemipterák sorában. 

 Néhány rablópoloskánk szúnyoghoz hasonlít. A mezei poloskák 

 (Capsidák) között pedig épen nem ritka a hangyához való hason- 

 lóság, mely egyes esetekben oly nagy fokú, hogy csak a szak- 

 ember gyakorlott szeme tudja az utánozó poloskát az utánzott han- 

 gyától megkülönböztetni 



A rovarok iáplálékának vegyületei a gyomorban felbomlanak 

 és elemeik más vegyületekké egyesülnek ; úgy hogy a rovarok 

 azon táplálékból igen különböző anyagokat készítenek. E szerint 

 a rovarok előállítanak viaszkot, selymet, mérgeket, alkoholt stb. 

 Ezek czélja igen sokféle ; így pl. egyesek kellemetlen szaguk által 

 elűzik az ellenségeket ; hangyák és más rovarok hangyasavat vá- 

 lasztanak el ; a Bembidiumok nedve a salétromsavhoz hasonló tu- 

 lajdonságokkal bír ; egyes ily váladékok arra szolgálnak, hogy a 

 fészek anyagát antiseptikussá tegyélc (hangyák) ; a Forficulákénak 

 kreosotszaga van ; valamely Convoluta váladékából Trimetylami- 

 numot, igen bűzös illó alkoloidot vontak ki ; a Cantharidáknak 

 még petéik is impraegnálva vannak az erősen maró cantharidinnal. 

 A Myriopodáknál a kéksavnak előállítását állapították meg, azt 

 azonban csak végső szükségben alkalmazzák védekezésül, mert 

 maga a készítőre nézve is veszélyes lehet, sőt nincsen kizárva, hogy 

 némely Myriopoda-faj vegybontások hatása folytán hal meg azonnal 

 a nap sugarán ; más váladékuk a kámfor (Polyzoniumoknál), mely 

 csekélyebb háborgatásnál is tejszerű, megkocsonyasodó nedv alak- 

 jában a dorsális pórusokon nyomul ki ; némely Myriopoda-faj^ 

 úgylátszik még valami pyridin-féle nedvet is választ el, mely a 

 szemet és az orr nyálkahártyáit erősen megtámadja és a bőrön 

 sárgás-zöld, később sötétszínűvé váló foltokat idéz elő, a melyeken 

 a bőr néhány nap múlva lehámlik ; bennük egyébiránt négyféle 

 mérget mutattak ki. 



Sellakot készítő Coccidák (U faj) főleg Ázsiában, de Észak- 

 Amerikában és Ausztráliában is fordulnak elő. A kereskedelem tár- 

 gyát képező sellak leginkább Kelet-India, Birma és Ássam, vala- 

 mint Ceylon, Siam, Khina és az indiai archipelagus egyes szige- 

 teinek óriási erdőségeiből kerül, a hol azt 60-nál több erdei fa 

 nedveiből készítik a Coccidák. Álczájuk mihelyt kikelt, azonnal 

 keres a fán alkalmas helyet, hogy rostrumával a kérgek átfúrva, 

 a fa nedvét szívogassa, a melynek egyik részét táplálékul hasz- 

 nálja fel, másik részét pedig oldalt levő sajátságos, karalakú csövek 

 útján híg nedv alakjában kiválasztja, a mely nedv a meleg leve- 

 gőn szívós, ragadós anyaggá szilárdul. Ebben az álcza csakhamar 

 teljesen beágyazottnak látszik és miután a szomszédos egyedek 

 váladéka egybefolyik, az ágak fényes kéreggel bontottaknak mu- 

 tatkoznak. Ebben a kéregben apró nyílások látszanak, a melyeken* 



