A Kárpátokban honos Erebiákról 179 



A Kaukázusnak kopár északi lejtői, melyeknek alsóbb régiói 

 a síkság pusztai területével közvetetlen összeköttetésben állanak, 

 inkább mediterrán (aquilonáris) jellegűek, szintúgy mint annak dél- 

 keleti kiágazásai a Kur völgye felé. Ennélfogva a var. Melusina 

 H. S , melanclíoJica H. S., Heiviisonü Led. és Afer Esp. közel 

 rokonságban állanak a síkságot lakó és a nyugati mediterrán fa- 

 jokkal. 



A Kaukázusban tehát a havasiak mellett határozottan steppel 

 alakok is laknak, mert ott a száraz éghajlatú puszta hosszabb idő- 

 szakokon át fennállt és manapság is 013^ nagy területet foglal el, 

 mint semmiféle európai hegységben se. így p. o. az említett „steppel" 

 Erebiák közül az Afer Esp. Déloroszország síkságáig hatol s eset- 

 leg a n^'ugati pontusi síkságot vagy a délkárpáti aquilonáris régiót 

 (p. o. a délkeleti vagy délnyugati Romániát) is elérhetné. 



Ezzel másik feltevéshez jutunk, a mely megmagyarázni 

 igyekszik azt a különbséget, mel^A Bukovina és Románia említett 

 ..aquilonáris" hegyi lejtőinek és síkságainak faunája (mely utóbbi 

 némileg az örményországi és délszibériai pusztai területére is em- 

 lékeztet), és a középeurópai közt mutatkozik. 



Ez a feltevés az volna, hogy a középeurópai glecserkor s 

 az azt közvetlenül líövető pleistoczén kor szakaszai alatt a Kárpá- 

 tok keleti és déli lejtőin hideg (subarctikus), de a mellett száraz, 

 határozottan pusztai éghajlat uralkodott (megfelelő faunával), a mely 

 bizonyos időközben Közép-Európára is kiterjedt. Később, közvet- 

 lenül a recens lomberdő periódusának kezdete előtt, következett a 

 felmelegedés ideje (mediterrán-aquilonáris korszak), a mely a 

 ílóra és fauna reliktái után következtetve, síkságunkban alighanem 

 intensivebb volt, mint Közép-Európa északi részében. Ehhez képest 

 ügy északi Németország, Nyugat-Európa stb. síkságain, mint minálunk 

 a montan regióban a jégiorszakot követő pusztai periódus csak 

 átmeneti s aránylag rövid tartamú lehetett. Ennélfogva emez idő- 

 ivöz faunája ott, egyrészt jövevény jellegével, másrészt pedig a 

 \,baltikus" klímának a recens korszakban növekvő nedves voltánál 

 fogva épen nem, vagy csak kevéssé tarthatta fenn magát s ehhez 

 képest északi és nyugati Közép Európa recens faunájában csak 

 igen kevés n^^omot hagyott hátra. 



Ellenben kedvezőbbek voltak azolc a viszonyok, melyek a 

 keleti és déli Kárpátok középhegységeire is érvén3'esek, a postgla- 

 ciális (nedves) tundra-korszak faunareliktáira nézve, minőknek tekin- 

 tendők valószínűleg az Észak- és Közép-Németországban is honos 

 oly fajok mint : ArgynnU Aphirape, A. Thore, A. Paks, Colias 



