A Deilephüa nerii-röl. 113 



Ennélfogva a honosság megállapítására voltakép elegendőnek tartom 

 azt, ha á faj úgy lepke- mint hernyóalakban előfordul, mert a ho 

 a hernyó megél, ott a báb sem megy tönkre. 



Nem tagadható azonban, hogy némelyike ezen kóborfajoknak, 

 nyáron felkeres oly országokat is, ahol csak vendégként lép 

 fel és nem szaporít. Ilyen bizonj^ára a Deilephüa nerii is, melyről 

 itt szólni akarok. Kétségen kívül van neki is zónája, melyben csak 

 vendég ; ámde az a zóna, melyben honos, nézetem szerint sokkal 

 tágabb, mint azt általában hiszik, és mindenesetre kiterjed Magyar- 

 országra is. 



Ezt tagadja Mocsáry Sándor barátom, kinek köszönettel 

 tartozom a polémia indításáért, mely remélhetőleg a kérdés tisztá- 

 zásához vezet. 



Fent közölt czikkében ugyanazt a nézetet vallja, mely másfél- 

 század óta a lepidopterologiában közkelecű és melynek még a 

 jelenkor egyik legnevesebb szaktudósa, D r. Standfuss is hódol. 



Ámde mindez nem tartóztat abban, hogy a szóban levő fajt 

 hazánkban honosnak ne tekintsem, és el nem tántorít attól, hogy 

 továbbra is fenn ne tartsam ezt a nézetet, daczára annak, hogy 

 támogatásául alig hozhatok fel positiv adatot és csupán az analó- 

 giára és a következtetésre vagyok utalva. 



A honosság megállapításánál kimutatandó az, hogy az állat bármi 

 alakban kitelelvén, bír-e tavaszi generatióval. Erre nézve nem áll 

 rendelkezésemre semminemű adat. Az irodalomban csak azt talál- 

 juk feljegyezve, hogy — mint azt Mocsáry Sándor is 

 mondja — állatunk hernyója július-augusztusban, pilléje pedig 

 szeptemberben fordul elő. Hiányzik tehát a fajfentartó kitelelő ta- 

 vaszi ivadék. De vajon tényleg hiányzik-e } Az Atropos-rö\ is azt 

 lállították még néhány éve, hogy őszi bábja a telet ki nem bírja, 

 őszi lepkéje többnyire meddő és hogy nincsen tavaszi ivadéka. 

 Ma ennek lételét nem tagadja senki. xA.z igaz, sokkal kevesebb a 

 lepke is, a hernyó is, mint nyáron s illetve őszkor, úgy hogy akkor 

 a legtöbb gyűjtőnek kikerüli a figyelmét. A mi pedig az őszi pille 

 meddőségét illeti, az nem általános, úg> hogy épen nem lehetetlen, 

 hogy kivált hosszú szép őszi időben a szaporítóképes pillék pe- 

 téznek s a pete is kitelel. Szintúgy lehetséges, hogy a nerii bizo- 

 nyára ritka tavaszi ivadéka színénél fogva kikerülte eddigelé a 

 gyűjtők figyelmét, és ha júniusban találták is lepkéjét, ráfogták, 

 hogy : vendég. 



Az a körülmény, hogy az állatot hazánkban tudtommal 25 

 helyen figyelték meg, hogy hernyója 1885-ben M. -Szigeten a lean- 



