128 Kiílönfélck. 



sából írt Hermán Ottó és száz képpel illusztrált C s ö r g e y 

 Titusz. »Elüljáró beszédjében« a szerző a többi közt ezeket mondja : 

 Áldom a sorsomat azért, hogy megérhettem, hogy akadt oly férfiú, 

 kit saját igyekezete és a sors kegye magasra emelt — D a r á- 

 n 3M I g n á c z m. k. földmívelésügyi minister, — de azért még- 

 sem emelhette sorsa oly magasra, hpgy ne lássa, ne ismerje 

 meg a magyar gazdanép szükségét, okulásra törő vág3^át. Aki 

 épen azért engem bizott meg e szerén}' könyv szerzésével. 

 Ezért áldom sorsomat. El is mondom neki ezen a helyen, hogy 

 bizodalmával örök hálára kötelezett, és ' hogy azontúl a legnagyobb 

 gyönyörűséget szerzett énnekem, megadván a módot, hogy Tehozzád 

 szóljak, magyar Népem, a kihez a verség és a szeretet ezer szála 

 fűzött. « Ennek a megbizatásnak derekasan mégis felelt, zamatos 

 mag3''arsággal szólván a nép fiához. Elsőben is vázolja a magyar 

 nép viszon3'át a madárhoz és adja a madár szavának népies értel- 

 mezését, a madár hasznát és kárát, családi életét és \^onulását, fel- 

 szólít, hog\' a madarakat védeni és etetni kell, végül m. e. r<0 madarat 

 tüzetesen leir, megjegyezv^én, miben káros, miben hasznos. Függe- 

 lékül adja az állatvédelemről kibocsátott körrendeletet. A 279 lapra 

 terjedő, igen díszes kiállítású könyv ára — 1 korona — rendkívül 

 olcsó. Községi jegyzők, lelkészek és tanítók pedig ingyen kaphatják. 

 Az érdekes köm'vre — metynek széles elterjedést kívánunk — még 

 visszatérünk. 



Malária-kutatás. Dr. Manson, londoni orvos és biológus 

 kezdeményezése folytán tudományos expeditió készül a Csöndes 

 tengerbe, melyre egy névtelen máris 24,000 koronát jegyzett, és 

 melyre nézve az angol kormány támogatására is számítanak. Ne- 

 vezett tudós ugyanis abban a nézetben van, hogy a malária 

 viszonyait, valamint keletkezésének s az ellene való védekezésnek 

 kérdését sehol sem lehet oty kiválólag tanulmánj^ozni, mint a 

 Pacific-szigeteken. Mindenekelőtt kutatandó a nioskitók életmódja 

 és befolyásuk a betegség keletkezésére. A feladat egyik fontos 

 része azonban az lenne, hogy a moskitókat a malariás-szigetekről 

 oly kisebb szigetekre vinnék, a melyeken a járvány nem grasszál, 

 azzal a czéllal, hogy olt laboratóriumban tenyészszék őket. Az 

 erre való aquariumba bizonyos növényieket és állatokat tennének, 

 megfigyelendők vajon azok közt nincsen-e olyan, mely a moskita 

 fejlődésére kedvezőtlenül hat. í\ tudós azt hiszi, hogy ezen az 

 úton lehetséges lesz oly állatot felfedezni, a mely a^ embert a 

 malária ellen való küzdelmében segítheti. Minthogy a moskitóknak 

 mechanikai vagy chemiai úton való kiirtása az emberre nézve le- 

 győzhetetlen nehézségekkel jár, az egyedüli módja, szabadulnia 

 ezektől a veszedelmes rovaroktól az, hogy azok természetes 

 ellenségeit segítségül hívja. A moskitókat egyébiránt más-rnás be- 

 tegségek okozóinak is tartják, a meWek a Pacific-szigeteken nagy 

 mértékben uralkodnak, t. i. az Elephantiasis- és a Filariasis-nak. 

 Több szigeten az előbbi betegség a lakosság 20 — 50, az utóbbi 



