A lepkék elterjedési képessége. 115, 



-dése határának megegyezését szintén a tápnövényre vonatkoztatnék, 

 ámde hernyója déli vidékeken gyakran él Rumexen, mel}'^ növény 

 messzire n^ailik fel északra.^) 



A mint a nionophagia a szélesebb elterjedést számos esetben 

 gátolhatja, úgy viszont a polyphagia a kör kiterjedését rendkívül 

 előmozdítja ; a Psychidák p. o., melyek nőstényei a helyváltozta- 

 tásra teljesen képtelenek, az egész földön vannak elterjedve. Bizo- 

 nyos Bomb3XÍdák pedig, mint az Orgyia- és Ocneria-fajok azzal a 

 képességgel bírnak, hogy szükség esetén nemcsak kedvelt táplálé- 

 Ijukhoz hasonló növényekhez, hanem lombfától fenyőfához is? 

 áttérhetnek*); ennek folytán természetesen igen nagy elterjedésűek 

 és varietásokban vagy helyettesítő fajokban jobbára több világré- 

 szen fordulnak elő, habár nőstényeik nehézkes, lomha állatok. 



Ugylátszik a megfelelő táplálék hiányánál csekélyebb akadályt 

 képeznek a talajviszonyok valamel}^ faj elterjedésére nézve. Hernyók 

 károsításánál tapasztalták, hogy a faállományt minden talajnemen 

 egyaránt megtámadták. Határozotian nagyobb befolyású az éghajlat- 

 Észleltek, hogy a melegebb tájak lepkéi a zord időjárással szem- 

 ben szívósabbak, mint északibb állatok', és a síkság lakói is edzet- 

 tebbek a heg3'i lakóknál.^) Az előbbiek nőstényei kivált azzal a 

 tulajdonsággal bírnak, hog}^ megtermékítetlenül^ sőt állítólag meg- 

 termékenyített állapotban is, jobban kitelelnek, — a mi az illető 

 faj elterjedésére kétségkívül igen fontos. 



Számos fajnak elterjedéséhez hozzájárulnak közlekedési esz- 

 közeink is. A vasutak által nem eg}^ faj jut el idegen országba s 

 alig lesz lepkész, aki vasúti kocsiban még nem talált volna lepkét. 

 Egy Callimorpka Hérát észleltek, a moly a kocsit csak oly vidé- 

 ken hag3'ta el, melyben még előbb ezt a fajt nem fogták. A ko- 

 csiba rejtőzött lepkék legnagyobb része azonban a vonat zakato- 

 lása miatt csakhamar menekülni igyekszik. .Sokkal több lepkét 

 szállítanak el hajón, melyet az állat a sík vizén el nem hagyhat. 

 így p. o. egy Acherontia Atropos a hajót Genuától Port Saidig 

 kisérte, egy Macroglossa stellatarnm-oX. pedig, mely a görög 

 szigeteken szállt a hajóra, és mely Gibraltárnál elmulasztotta partra 

 menni, csak a biscayai tengerben kitört zivatar ragadta el.^) 



A hajó rakományával is sok bábot hurczolnak el, a mely 



3) Keferstein : Wien. Ent. Monatsch. 1860. 89. 



^) VVerneburg : Stett. Ent Zeit. XXIÍ. 72. 



5) ZeUer: Stett. Ent. Zeit. XIV. 49. 



6) Seitz i. h. 286. 



