KülöMféJék. 127 



tanítóknak és jeg\'zöknek, a kik ez iránt egyszerű levélben, vagy 

 -akár levelező-lapon a m. kir. földmívelésügyi ministerium könj'v- 

 tárához fordulnak. Nagyon óhajtandó, hogy a ministernek ezt a 

 nagylelkű ajánlatát az illetők minél sűrűbben vegyék igénybe. 



A. Aigner Lajos. 



A Coccinella septempunctatáról. A Coccinellák tudvalevőleg 

 kevés ki\'etellel igen hasznos bogarak. Hasznuk leginkább levéltet- 

 vek pusztításában nyilvánul. A levéltetveket úgy teljesen kifejlődött 

 .állapotban, mint lárva állapotban is pusztítják. A múlt évben a 

 Coccinella septempnuctata oly tömegesen lépett fel mint ezt azelőtt 

 sohasem tapasztaltam, s ami különös, a földön, falakon, természe- 

 tesen fákon, bokrokon is. Tömeges fellépésüknek eredmén3.^e az 

 volt, hogy több helyen rózsalevéltetvek alig mutatkoztak. A Cocci- 

 nella septcuipímcíata sokaságában találtam egy nőstényt, mely meg- 

 lehetős rendellenesen volt kifejlődve, mint ez alábbiakból kitűnik. 

 Az állat aránylag nagy, a felső szárny' vagyis a szárn3^fedő külön 

 két-két részre, helyesebben lobusra van felosztva. A mellső lobuson 

 ■egy pety. A hátsó lobus a mellsőtől egy barázda által van .elvá- 

 lasztva. A mellső lobus két-két részre van osztva, a jobb oldalon 

 .a külső rész gödrös, egyenetlen. Az alsó szárny felső része ren- 

 des, alsó része pedig erősen összesodródott és fekete nyúlványban 

 végződő. Az állat a felső szárnyakat nem tudta egymás mellé 

 tenni, az alsó szárnyakat pedig nem volt képes szétterjeszteni, 

 •ennek következtében röpülni sem tudott D. E. 



Az Agrotis rubi- és florida-ról német szaklapokban felmerült 

 .az a vélemény, hogy a kettő voltaképen egy fajhoz tartozik, azaz, 

 hogy floiiJa Schmidt csak variatója a rabi Vievv.-nek. Ezt a néze- 

 tet saját tapasztalatom után megerősíthetem. Annak idején ugyanis 

 ■egy rnln nősténytől származott petékből vagy 10 — i'l igen szép és 

 kifogástalan //or/i/cz/ nyertem, melyek közül három darabot Stau- 

 •dinger kapott, ki ellenük kifogást nem tett, a mi a mellett tanús- 

 kodik, hogy ö is Jloiida-nak tartotta és olyannak elfogadta. Szint- 

 úgy meggyőződésem, hogy az OrrhoJia i^accinii-csopovt^ (Lignla 

 stb.) egy fajnak különféle ^■aríatiói. Hiisz Annin. 



A cserebogár hasznosításáról. Zürn E. S. leglcözelebb kis 

 lüzetet bocsátott ki, melyben nemcsak a cserebogár előfordulását, 

 kártételét és irtását, hanem a szedett bogár hasznosítását is ismer- 

 teti. A bogár teste a többi közt 18, S'/o nyers proteint is tartal- 

 maz, ebből (friss állatnál) 13" o az emészthető fehérnye, mely azon- 

 b)an a szárított állatban 38'>/o-ra emelkedik, úgy hogy egy hekto- 

 liter szárított bogár 12 — 14 korona értéket képvisel. Ebből igen jó 

 táplálékot Icészíthetünk a baromfi számára, ha az összezúzott anya- 

 got rizszsel (talán árpával vagy rozszsal is) kev^erve, kis kalácsok 

 .alakjában megsütjük ; ellenben sertés -táplálékul nem használható, 

 mert a cserebogár az Echinorhyndiiis gigás nevű bélféreg álczái- 

 nak közvetítő gazdája. Az irtásnál különösen a gombabetegségek 

 ■előidézését tárgyalja és kimutatja, hogy a vakondok a cserebogár 

 pajorjának legnagyobb ellensége és ].uisztitója. 



