o smysl, ústrojích v postranní soustavě mladých úhořů (monté).27 



nemohl jsem přesně otázku tuto rozřešiti. Ale vzhledem ku 

 dnešním názorům o stavbě plasmy buněčné, bylo by záhodno 

 vyšetřiti poměr těchto tělísek při činnosti i buněk smyslových. 



Mnohdy bývá pouze tato vrstva endoplasmatická (či mi- 

 'tochondriovál) patrná (obr. 34., nejvyšší smysl, buňka) a je-li 

 preparát ještě více odbarven, tu v jejích místech spatříme di- 

 plosom. Jindy však zdá se středem endoplasmy probíhati svě- 

 tlejší kanálek, jenž jakoby spojoval jádro s basálním tělískem 

 (obr. 38. b). Toto spojení jest možné, neboť víme, že skutečně 

 existuje mezi bičíky a jádrem některých flagellatů, ale vý- 

 znam spojení toho jest záhadným. 



Většinou najdeme basální tělísko v podobě poněkud jiné, 

 uež prve popsáno. Ostrá špička, v níž vybíhá, v buňce obyčejně 

 mizí a jehlanec zdá se jakoby uťat, ale nepravidelně, tak 

 že "^^bíhá ve dva nebo více hrotů. Prsténec Fůrstem popsaný 

 ;s ním splývá nerozeznatelně a basální tělísko se jeví asi jako 

 útvar na obraze 30. a 35. Takto utvářené tělísko bylo by 

 v důsledku Fůrstova názoru výsledkem mocnějšího rozvět- 

 vování a rozbíhání vování a rozbíhání base brvy v četnější 

 »Wurzelfasern«. Při pohybu mikrometrickým šroubem uka- 

 zuje se, že vnitro kónusu není zbarveno (obr. 38. a) ; příznivým 

 zaostřením docílíme toho, že se jeví střed basálního tělíska 

 světlým; je tedy buď dutý, anebo vyplněn nebarvící se hmotou. 

 A tu bude asi nesnadno vysvětliti, proč se ona část brvy, za- 

 sahující do vnitra buňky, tak intensivně jaderně barví, kdežto 

 jak bylo uvedeno, brva sama se barví velice těžko, ba skoro 

 vůbec ne. Spíše by se dala vysvětliti věc tak, že basální tělísko 

 je samostatným útvarem, a pouze do jeho duté centrální části 

 vybíhá ze široké base brvy nějaký výběžek, snad patrný jako 

 ona světlá vnitřní část basálního tělíska. 



Cupula terminalis (obr. 39.) je útvar funkcí svou shodný 

 s otolithem*). U monté nacházíme ji v nejrůznějších podobách, 

 jež podávají celý způsob růstu této součásti pohárku. Na pre- 

 'parátech, kde je dobře fixována, zachycuje dosti silně zvláště 

 iněkteré thérové barvy, tak gentiana-violett. Také světlou ze- 

 lení se barví a poněkud haematoxylinem. Nad malými pohár- 



*) SoLGER (13) v ní našel homolog-on hyalinní trubice, kterou 

 popisuje ScHULTZE (12) nad volnými pohárky některých ryb. 



