8 1. Otakar John: 



systém of sense organs of the lateral line«. Pro správnost 

 a úplnost sluší podotknouti, že u obou těchto autorů vedla 

 k této myšlénce hlavně innervace obojích orgánů. 



Zabezpečení, o němž výše byla zmínka, realisováno je 

 ponořením celého smyslového apparátu do oněch známých 

 »Schleimkanále«, zajímavých kanálků, jež byly nejstaršími 

 autory popisovány jako kanálky vylučující sliz a teprve Ley-i 

 dig svými známými objevy dokázal smyslovou funkci kanál- 

 kových orgánů a tím celého apparátu. Že nejsou kanálky zje- 

 vem prvotným, nýbrž sekundérním, poznal již F. E. Schultze 

 (12). Popisuje u mladých platýzů jednak volné vnější po- 

 hárky, jednak ukrývání jich do tvořících se kanálků. Líčí, 

 jak se nad pohárky pokožka s obou stran »lippenartig« pře-i 

 chlipuje; okraje obou přechlípenin se sblíží a splynou. Utvoří 

 se tak jakási stříška nad pohárkem, jež po obou stranách pone- 

 chává k němu přístup. Tak děje se nade všemi pohárky a stříš- 

 ky tyto, zachovávajíce osu budoucího kanálku, rozšiřují se na 

 obě strany, až splynou; nechávají pak pouze na místě, kde 

 splynuly, otvůrek. Zcela podobně líčí tento pochod Allis (1) 

 u Amia; popisuje tvoření »nedokonalých kanálků« — short 

 canals — chovajících po jednom pohárku, což odpovídá zmíně- 

 ným Schultzeho splynulým přechlípeninám pokožky, dále jak 

 se stávají souvislými a ponechávají povrchové otvůrky vždy 

 mezi dvěma orgány podél celé linie. Otvůrky tyto, jež umož- 

 ňují direktní kommunikaci zevně jška s vnitrem kanálku, ležíce 

 v samé pokožce, nazývá »primary pores«. Mohou vytrvati až 

 do dospělosti, nebo se dále dichotomicky dělí, dávajíce tak vznik 

 vět\^ení kanálku postranní čáry. U monté můžeme pozorovati 

 pouze postup budoucího tvoření se vlastního kanálku laterál- 

 ního, jenž se tu teprve i s orgány zakládá. Za hlavou vidíme 

 vyústění kanálku a před koncem jeho několik oněch »primary 

 pores«; v základě se tu jedná o postup, respektive stadium 

 poněkud odchylné, než jaké popisují Schultze a Allis. Ne- 

 najdeme tu obyčejně přechlipování se pokožky nad volnými 

 pohárky, následujícími za ukončením kanálku, jak bychom 

 čekali. F. E. Schultze (12) popisuje u Platesa nebo Leuciscus 

 při postupu směrem od ocasu k hlavě stadia čím dále, tím do- 

 konaleji vytvořeného kanálku. Toho nenacházíme u monté. 

 Pohárky tu jsou u menších individuí na předu těla úplně na 



