Monografická studie o českých parožuatkácb. 67 



Rostlina dvoudomá, zevní podobou stěží dá se na první 

 pohled rozeznati od N. opaca nebo syncarpa, zvláště sterilní 

 a samčí rostliny. Stálým znakem jsou hlávkovité útvary, jež 

 vyskytují se také u některých forem N. syficarpa. Bývá 20 

 až 30 cm vys., v řidších trsech rostoucí, hojně rozvětvená, ne- 

 tvoří nikdy velké trsy jako jiné Nitelly. Ob^^čejně mívá barvu 

 jasně a sytě zelenou, inkrustovaná pak bývá špinavě zelená. 

 Lodyha poměrně dosti tlustá, 0,5 — 1,0 mm v průměru, články 

 lodyžní až 9 cm dl. Přesleny obyčejně 6 — Slisté, bez akcessori- 

 ckých listů. Všechny plodonosné listy vidličnatě dělené s 1 — 2 

 nebo 3 postrannímu lístky. Konečky listů a lístků nejsou jako 

 u N. syncarpa stluštěné, nýbrž tvoří mnohdy jakýsi malý hrot, 

 vystupující z tupě zakončeného konce buňky. Dolení přesle- 

 ny zhusta sterilní. Samčí rostliny, ač se mnoho od samicích 

 neliší, bývají o něco málo menší. Antheridie po jednom, úplně 

 podobné N. syncarpa, 0,6 mm v průměru. Cystokarpy na mí- 

 stech, kde se listy dělí, po 2 — 3 pohromadě, veliče zřídka 4, 

 kulatě vejčité, 0,42 — 0,48 mm dl. Korunka malá opadává před 

 oplozením. Jádro skoro kulaté, tmavě kaštanově hnědé až 

 černé, se 6ti silně vyniklými, ostrými lištnami, 0,3 — 0,35 mm 

 v průměru. Membrána jádra hladká. 



Dvouletý druh vyvinuje se již v srpnu a září z jádra a 



f.itvoří několik přeslenů sterilních před mrazy na podzim, pak 



>řeiS zimu odpočívá do jara. Na jaře velice rychlé roste a často 



již v dubnu fruktifikuje. V červenci nalezneme na stanovisku 



iplně již rozpadlé rostliny. 



Rozšíření zeměpisné Ch. capitata jest velice rozsáhlé, ne- 

 K)f vyskytuje se skoro po celé Evropě, v Africe, Asii a sev. 

 \merice, zvláště v čistých vodách, jinými vodními rostlinami 

 [tezarostlých, v jílovitých, hlinitých a bařinných loužích a 

 lůníeh, často kolem náspů železničních, v příkopech lučních 

 silničních, zřídka v rybnících. Potřebuje k své existenci vol- 

 1} přístup světla a proto mizí často ze stanovisek zarůsta- 

 !iých jinými rostlinami, právě tak znovu se objevuje, má-li 

 íodmínky životní příznivé. 



j Variační rozmanitost forem tohoto druhn není vůbec 

 inačná. Formy mívají často přechody mezi sebou, takže vy- 

 Iraněné formy jsou poměrně vzácné. Z Čech známa jest do- 



5* 



