92 II. Dr- Jan Vilhelm: 



Zjevem zvláštní parožnatka podobná pravým Nitellám.: 

 krásně zelená a průsvitná, 8 — 22 cm vysoká, málo rozvětvená, i 

 Jednotlivé jen rostliny tvoří malé trsy na písčitém dně ryb- 

 níků. Zpravidla nebývá inkrustovaná, nebo jen nepatrně.i 

 Veškerá rostlina jest jemným rosolem potažena, zvláště pěkném 

 se leskne. Palistový věnec jednořadý má stejný počet pa- 

 listů jako jest listů v přeslenu, listy s palisty se střídají. Pa- 

 listy jsou 1 — 1,3 mm dl. V přeslenech bývá 7 — 9 někdy az 

 11 listů, koncem dovnitř přeslenu zahnutých. Dolení přesleny 

 obyčejně sterilní s lístky zakrnělými. Prostřední články lo- 

 dyžní až 3 cm dl., listy obyčejně 2 cm dl. Listy ze 2 — 5 článků 

 složené, s 1 — 4 uzlinami lístkovými. Lístky skoro stejně dlouhé 

 jako cystokarpy nebo až dvakrát delší, na konci súžené ve 

 špičku, jen na vnitřní straně listu vyvinuté, na vnější straně 

 listu zakrnělé v podobě špičatých bradavek. Poslední článek 

 listu bývá zkrácen a tvoří s lístky poslední uzliny význačnou 

 listovou korunku složenou ze 3 — 4 špičatých, malých buněk, 

 Antheridie a cystokarpy vyvinují se na všech uzlinách li- 

 stových, zřídka však na poslední. Antheridie jsou malé, ku- 

 laté, žlutavě červené, 0,25 — 0,28 mm v průměru. Cystokarpy 

 jsou velké, podlouhle vejčité, 0,7 — 0,75 mm. dl., 0,4 — 0,45 mm 

 sir., s liti zřetelnými závity. Korunka cystokarpu velká; na 

 basi užší, 0,2 mm šir., na špičce širší, 0,3 mm sir. Buňky tétc 

 korunky končí v tupé špičky a ze středu na zevnějšek se roz- 

 bíhají. Jádro jest podlouhle vejčité, tmavě červenohnědé až 

 černé, průměrně asi 0,5 mm dl. a 0,3 mm šir. Závitů na jádru 

 téměř neviditelných 8 — 10. Vápenný obal na jádru se nevy 

 vinuje. Rostlina jednoletá bývá bohatě plodná a jádra uzrávají 

 od srpna do listopadu, pak se celá rozpadává. Jádra klíčí 

 z jara. 



Stanoviska této parožnatky jsou méně známa, poněvadž 

 roste dále od břehu v rybnících malých i velkých, zvláště 

 mají-li písčité dno. Jen v řídkých případech, odpadne-li vodai 

 v rybníce, nalezneme ji blízko břehu. Všeobecně roste ve 

 větší hloubce než l^/a m. 



Jest to druh velice variabilní a kosmopolitický. Eoste 

 ve všech dílech světa v rozmanitých formách. V Evropě všat 

 není mnoho variabilní. Migula udává jen 5 forem, z nichž 

 /. maxima Mig. (1. c. p. 329) druhdy rostla v Král. Oboře 



