Monografická studie o českých parožnatkáeh. 93 



v Praze (sbírána Leonhardim). Z novějších stanovisek v Če- 

 chách jsou rostliny poněkud od sebe odchylné, ale jsou to 

 celkem slabé, nepatrné formy, lišící se zvláště délkou lístků. 

 Jen jedna forma jest poněkud výraznější. 



Tento druh zcela neokornatěný připomíná svým zvlášt- 

 ním zjevem Nitelly a proto povrchně prohlédnut býval flo- 

 risty i zvučných jmen za ně považován, jak toho jsou četné 

 doklady v herbářích. 



V Čechách Ch. Braunii vyskytuje se roztroušeně v ryb- 

 nících blíže nezarostlých břehů, ve výtočích z těchto, v tů- 

 ních skoro po celé zemi. Patrně snadno ji rozšiřuje vodní 

 ptactvo (viz kapitolu o zeměpisném rozšíření). Na písčitém 

 dně velkých rybníků jihočeských Rožmberka a Světa u Tře- 

 boně (1899, ViLH.), v rybníce u Hluboké blíže Čes. Budě- 

 jovic (E. PuRKYNĚ), v tůních poblíž Paštik u Blatné (1876, 

 Celak.), v Čekanicích v rybníce Novém a v rybníce Mi- 

 lavě u Sedlice (1876, Velen.), v rybníce v městském parku 

 v Klatovech (Čelak.), u rybníka Říhy u Lužce blíže Nov. 

 Bydžova (1876, Čelak.) , ve výtoku rybníka u Skochovic (1896, 

 PoDP.), v rybníce Hladoměru u Ovčínů blíže Pečic u Ml. Bo- 

 leslave (1911, ViLH.), u Prasetic blíže Teplic (1854, G. Eich- 

 ler), v rybníce Barbořině u Duclicova (1862, A. Reuss fil.; 

 1863, Leonh.), Steckmůhle u Františkových Lázní, (1839, 

 Bracht), ve Velkém rybníce u Plzně (1882, P. Hora), v ryb- 

 níce Labutím u Blatné (1913, Štěpán.) 



Z odchylných forem českých dlužno uvésti: 



1. f. maxima Migula, Rabenh. Kryptfl. p. 329. 



Velmi vysoká, 40 — 50 cm, málo rozvětvená a méně hustá 

 nei obyčejná forma. Lodyha až 1 mm. tlustá, listy v prostřed- 

 ních přeslenech až 5 cm dl., průměrně stejně dlouhé jako lo- 

 dyžní články. Lístky stejně dlouhé jako cystokarpy; jádro 0,5 

 až 0,55 mm dl. Konečný článek listu silněji vyvinutý, mnohem 

 silněji než lístky poslední uzliny, jež nescházejí nikdy na ste- 

 rilních listech. Palistový věnec velmi slabě vyvinutý a teprv 

 lupou zřejmě viditelný, na jednotlivých přeslenech úplně zakr- 

 nělý; palisty jsou jen malé, málo vyčnívající bradavky. 



Druhdy v Král. Oboře v Praze (1850 a 1853, Leonh.; 

 1854 Schobl). 



