140 n. Dr. Jau Vilhelm: 



Tak A. Braux, Leoxhardi. Migula zařazují ji k řade forem 

 micracmithae (ostny kratší než tlonštka lodyhy) jako zvláštní 

 formu. Leoxhardi (1. e. p. 69) oceňuje ji jako velmi tlusto- 

 lodyžnou, obrovskou varietu (nebo subspecies?), jež k oby- 

 čejné Ch. hispida micracantlia se má právě tak, jako k Ch. 

 foetida její (tehdejší, nyní však samostatný a uznaný vše- 

 obecně druh) var. crassicauUs. Dle udání Migulova vysky- 

 tuje se v Německu v loužích u Schlenssingen a v ryl)níce 

 u Sonderhausen a ve ŠjDanělsku (Laquuna del harquesada). 

 Popis KúTzixGŮv (Eegensb. bot. Zeitung) nebyl úplně 

 správný, neboť, jak udává Migula, považoval ji nesprávně 

 za dvoudomou, s plody neznámými. 



Jinak var. equisetina shoduje se v podstatných znacích 

 s Ch. hispida, přece však od slabších forem zřetelně se odli- 

 šuje celkovým habitem, vytvořením lodyžního okornatění, 

 složením listů, na nichž i pozoruhodné jsou neokornatěné 

 články mající uzlinu lístkovou, i délkou neokornatěného kon- 

 ce lisiii jenž u Ch. hispida nebývá pravidelně delší než po- 

 slední okornatěný článek listový. Eovněž českou rostlinu 

 nelze počítati k formám micracanihae, poněvadž ostny její 

 jsou aspoň jako tlonštka lodyhy dlouhé, ne-li delší, tudíž 

 i zde jest zřejmě viděti nesprávnost rozlišení forem u Ch. 

 hispida dle délky ostnů lodyžních. 



2. var. longiiolia (A. Braux). 



Nejsilnější a největší česká parožnatka asi přes ^2 »> 

 vys., šedozelená, silně inkrustovaná a lámavá. Lodyha silná, 

 2 — 3 ihin tlustá, mírně rozvětvená, s články lodyžními 5 až 

 8 c^n dl., s lisí;»- v sterilních přeslenech úplně neokornatě- 

 nými, tlustými (1,5 mm) a dlouhými (až 9 cm), bez zřejmých 

 uzlin lístkových. Okornatění lodyžní výrazné a trochu po- 

 kroucené rychlejším vzrůstem, hla-^mí žebra níže položená, 

 širší než vedlejší A-yvýšená. Ostny na nejhořejších a nejmlad- 

 ších článcích, po 1 — 2, poměrně tlustší než u normální Ch. 

 hispida n kratší než tlonštka lodyhy, na středních a doleních 

 článcích lodyžních jsou ještě kratší a jen jako bradavky zře- 

 telné nebo vůbec neviditelné. Palistový věnec zřetelný jen 

 pod nejhořejšími přesleny a tu palisty podobné velikostí i 



