o zkoumání radioaktivity methodou absoťpčních křivek. 7 



tvrdvším; právě naopak jest «-záření uranu značně měkčím, 

 snáze absorbovatelným než a-záření smolince. To se dalo oče- 

 kávati, neboť u «-záření jest tvrdost měřena doběhem, který 

 u uranu obnáší 2-5 a 2-9 cm, kdežto ve smolinci jest obsažena 

 směs radia a jeho metabolů v radioaktivní rovnováze, z nichž 

 Djají a-paprsky radium samo o doběhu 3-3 cm, emamaoe o do- 

 l)ěhu 4-16 cm, Ea-A 4-75 cm, Ea-C 6-94 cm, a ve velmi malém 

 množství ovšem i Ea-F 3-77 cm. 



V tabulce III. jsou uvedena také čísla uzávorkovaná. 

 Jsou to logarithmy přepočítaných ionisačních proudů. Pro 

 ně jsou v diagrammu II. zkonstruovány křivky čárkované. 

 Jak je patrno, blíží se graf pro uran velmi přímce, kdežto 

 pro záření smolince jest křivkou zcela patrné křivosti. To 

 jest dle názorů H. W. Schmidtových*) stvrzením, že ;í-záření 

 uranu jest téměř homogenní, kdežto ^-záření smolince sestává, 

 jak ani jinak nelze očekávati, z komplexu záření různých 

 o ve] mi různé prostupnosti. 



Jedno jest z diagrammu II. nade vší pochybnost jisto: 

 Záření nezmámého preparátu čís. 3. má zcela týž charakter, 

 jako záření obou smolinců různé provenience. To lze vysvět- 

 liti jedině tím způsobem, že také jeho percentuálně složení 

 vzhledem k různým látkám aktivním bude totéž jako složení 

 smolince. Jeho ^-aktivita na stejnou váhu vztažená je zrovna 



65 



— — =0-r)08-mi násobné aktivitě smolince, který byl brán za 

 128 



standard a obsahoval v 1 grammu 1-53.10^ g čistého radia. 



Obsahuje tudíž látka neznámá v 1 gr. 7'76.10^ g radia. Její 



aktivita vyjádřená dříve užívanými jednotkami uranovými 



obnáší -^1^ — 1-52 ur. iedn. 

 42-8 ^ 



Dle schématu, které zdě na praktickém případě bylo de- 

 monstrováno, lze si počínati velmi často, zvláště u minerálů, 

 jichž aktivita je podmíněna obsahem uranu a radia s jeho 

 metaboly, při čemž aktivita způsobená rodinou radiovou 

 zpravidla velmi značně převládá. IT minerálů obsahujících 

 vedle radia také značnější množství thoria budou poměry asi 



. *) :I. W. ScHMiDT, Phys. Zeitschr. 7. 764. 1906, 8. 361. 1907, 

 10. 6. 1909. 



