4 XXIV. Rudolf Klečka: 



a vzniku křídel dlouho byla nerozhodná pro. několik názorů 

 v té věci i3anu jících. 



Zajímavé je, že starší práce (Agassiz 1850, Semper 

 1856) správně vykládaly vznik křídel z hypodermálné vrstvy 

 obaln tělního, později však. tento výklad byl zatlačen do po- 

 zadí a nváděn byl ještě jiný názor, který hlavně Weismann 

 (1864) do literatury uvedl svou prací o Muscidech. 



Tu vykládá o primárních základech křídel, že vyvíjejí 

 se prý >^als Wucherungen der peritonealen Haut der Tra- 

 cheen«. Jeho názory sdílel Gegenbauer (1870), Landois 

 (1871) a později i Ganin (1876). 



Ale v druhé své práci roku 1866 lící Weismann původ 

 křídel u komára Corethra plumicornis již v docela jiném 

 smyslu. Uvádí, že základy křídel povstávají z hypodermis 

 a sioe nikoliv embryonálně, nýbrž mezi posledním svlékáním 

 pokožky larvové a stadiem pupy. Tak tedy stál svými vývody 

 před dvojím původem křídla. Podle toho také rozdělil hmyz 

 na insecta discota a insecta adiscota. 



Na určito rozhodl o zakládání a vývoji křídel Devvitz 

 roku 1881 ve své práci »Ueber die Flíigelbildung bei Phry- 

 ganiden und Lepidopteren« a před tím (1878) v příspěvku 

 k vývoji postembryonálného tvoření okončin insektů v ten 

 smysl, že se základy křídel — imaginální terěky — zakládají 

 před posledním svlékáním larválným blízko kořene noh; 

 vznik jejich vykládá » durch gleichzeitige Verdickung und 

 iSpaltung der Hypoc!ermis«. 



To potvrzuje též Pancritius (1884), jenž základy křídei 

 studoval u Lepidopter, Hymenopter a Neuropter. U Myrme- 

 leona shledal, že základy křídel počínají teprve na larvách 

 dvoulet5'ch; našel je »in einer Tasche versenkt und von einen 

 Chitinpfropf mit Scheide umhiillt«. Poukazuje také na vy- 

 soký cylindj-ický epithel v základech křídelných. U Hymeno- 

 pter (Cimbex) našel imaginální terčky v stadiu pseudoaym- 

 fálném. 



Roku 1887 konal Rehberg pozorování na Blatta (jcrnia- 

 nica. 1 došel k lomu názoru, že žilky, v nichž trachee probí- 

 hají, vznikají, jak též Kruger z jeho pojednání uvádí, »durch 

 das Gegeneinandervvuchern der beiden FliigellamellenK, a že 



