Vývoj křídel hmyzu. 25 



a s UÍ711Í pak spojují se nitkovité výběžky buněk hypodermál- 

 ných. 



Basální blány trvají pak až do toho stadia subimaga, 

 když křídla se tencí a dokonávají svůj vývoj. 



Hypodermis složených lamell křídelných vyloučí si ko- 

 nečnou kutikulu dospělých křídel. V tomto posledním stadiu 

 tvoří se zároveň všechny diferenciace i pokryvy křídelné. 

 U RJioďites vylučuje si křídelná hypodermis kutikulu s veli- 

 kými a četnýTni ostny, vytvořenými nad buňkami lamell. 

 Tato pokožka nově vytvořená kolem lamell je vlastní kutikula 

 dospělých křídel. 



V dutinách žilek nalézáme sice stále probíhající trachee, 

 avšak nikoliv již v tak četných větvičkách, jako to bylo viděti 

 v dřívějších stadiích, zvi. u H^^menopter (Rhodites, Ortho- 

 pelma, Apis). Kromě toho je křídlo vyživováno hojně 

 lymfou. 



U hmyzů, kde křídlo přední neliší se v ničem od zad- 

 ního, probíhá vývoj jak tohoto, tak i onoho jednostejně; jest 

 tu v stejné době i zakládání, vývoj i vstupování tracheí do 

 předního a též i do zadního křídla. 



Avšak, kde obě křídla jsou značně od sebe zrůzněna 

 (jako na př. u Coleopter), tu v tomto posledním stadiu, jak 

 Krůger, Comstock a Needham ukázali, nastávající diferen- 

 tiace křídel předních od zadních. 



Buňky hypodermálné svrchní lamelly předního křídla 

 zachovávají poměrně stále tentýž ráz; naproti tomu v dolení 

 lamelle lze pozorovati buňky mnohem nižší, spojené navzájem 

 se svrchní lamellou plasmatickými nitkami, právě tak jako 

 v posledních stadiích u výše popsaných skupin insect. Až 

 dosud trvající ohraničení prostory žilek, — které byly zalo- 

 ženy stejně jako u jiných křídel v mladších stadiích (Krů- 

 ger) — mizí nyní, takže lze spatřiti probíhání tracheí již jen 

 v prostorách mezi vrstvami obou částí hypodermis hoření i 

 dolení. Zadní křídlo poskytuje obraz dospívajících křídel bla- 

 nitých. 



Jest třeba zmíniti se ještě o umístění křídel. Prvotní 

 váčkovité vychlípeniny hypodermis křídelné jsou na počátku 



