Vývoj křídel hmyzu. 27 



těsném obalu chitiiiové pochvy, se vyvlékají a natahují 

 v příčných i podélných svých záhybech. 



Kutikula křídel právě vyvinutého imaga je měkká, pod- 

 dajná, i žilky křídelné a jich žebra nejisou úplně zchitiniso- 

 vána. Teprve nyní v tomto okamžiku, když dospělý hmyz 

 vynikne ze své pupálné pokožky, nastává úplné atužení a 

 zchitinisování celého křídla. 



Plasma redukována je jen na nepatrný díl křídla. Je 

 omezena pouze jen na periferie křídelu^^ch lamell, kde táhne 

 se úzkou a tenkou řadou buněk s malými, řídce rozloženými 

 jádry. Struktura plasmy je stále vláknitá a zvláště u Rhodites 

 bylo viděti, jak i nitky plasmatické, ve které se buňky obou 

 stran hypodermis prodlužují, stýkají se uprostřed lamelly, 



Obr. 21. K ř i d J o imaga (Rhodites rosae). Přič. 



řez. Hy, hypodeim. buňky křídla; F, dutina žilky 



s tracheou, Tr, chitin. pokryv křídla s ostny, T, tuk. 



lěleso. (Obj. 7 a, ok. H } 



kde se pevně spojují, sestávajíce z plasmy vláknité struktu- 

 ry. (Obr. 21.) 



Žilky tvořeny jsou jednak buňkami hypodermálnými, 

 jednak i jejich plasmatickými, nitkovitými výběžky a vyční- 

 vají nad povrch křídla, na dorsální stranu víc než na ven- 

 trální, v žebro chitinové povahy, utvořené zároveň s kutikulou 

 tělní, jež také na dorsální straně křídla doznává značnější 

 tlouštky nežli na ventrální. 



U Psijll křídla dospělého imaga vyznačují se na prů- 

 řezu nápadnou tenkostí. Plasma křídel omezena je jen na 

 tenký pruh kolem chitinové kutikuly křídelné a jednotlivé 

 řídké buňky obou polovin lamell, hoření i dolení, s malými 

 jádry, spojeny jsou většinou šikmými nitkovitými výběžky 

 plasmy struktury vláknité. (Obr. 22.) 



