p 



Vývoj křídel hmyzn. 29 



žilek lymfa s četnými lymfatickými tělísky a i tukoívé tě- 

 leso, které zvláště v tomto případě u Hymenopter lze v dutině 

 žilek dobře zjistiti. 



Zadní křídla v stadiích subimaga u Coleopter neliší se 

 příliš svojí histologickou strukturou od jiných blanitých 

 křídel ostatních hmyzů. Za to diferenciace předního křídla 

 v elytry, projevující se v začátcích svých poprvé v posled- 

 ních stadiích kukly, vystupuje zřejmě nyní v subimagu. Stavy 

 tyto byly z části popsány již od některých autorů (Kríjger, 

 CoMSTOCK a Needham, Tower). 



Závěr. 



Ve vývoji křídel hmyzu můžeme rozeznávati dva typy: 

 1. vývoj křídel, jaký nalézáme u hmyzů, kde vývoj jedince 

 probíhá stadiem larvy a kukly (pupy) , — tedy u insect s do- 

 konalou proměnou, 2. vývoj křídel hmyzů s proměnou nedo- 

 konalou, kde tedy od vylíhnutí až do stadia imaga pokračuje 

 vývoj řadou různých stadií larev, prodělávajících několik 

 svlékání; stadium klidu — pupa — zde neexistuje. — V kaž- 

 dém případě však zakládají se křídla z hypodermálné vrstvy, 

 jakožto postranní vychlípeniny. 



U prvé skupiny základy křídel uloženy jsou v t. zv. pe- 

 ripodiální dutině, utvořené tělní vrstvou hypodermálnou a 

 uzavřené zevně kutikulou těla. 



V pozdějším stadiu (subnymfy) základy křídel, lamel- 

 lovitě již protažené, opouštějí peripodiální dutinu, jejíž stěny 

 mizí. Vše je do.sud uzavřeno na venek chitinovým obalem těla. 

 Zevní pochvy křídelné objevují se u tohoto typu vývoje te- 

 pi-ve až ve stadiu pupy. 



Larvy hmyzů s nedokonalou proměnou postrádají peri- 

 podiální dutiny. Základy křídel vychlipují se prostě na ve- 

 nek, takže po prvém svlékání tvoří po stranách těla dva zna- 

 telné váčkovité útvary uzavřené do kutikulárné pochvy kří- 

 delní, v níž pak se dále vyvíjejí. Před svlékáním pokožky 

 vzrostlé lamelly křídelné u hemimetabolních skládají se v zá- 

 hyby (Psylla) a po opuštění exuvie opět se narovnávají. 



