34 V. Dr. Adolf Ambrož: 



Jak jsem podotkl již dříve, jsou tato tělesa identická 

 s tělesy, jež svého času popsal Eůžička (162b) u Bac. an- 

 thracis, po něm já u Bacilla nitri. 



Jelikož od práce Růžičkovy vyskytlo se v literatuře 

 více údajů o těchto tělesech a názory o významu a aetiologii 

 jich nejsou jednotné, snažil jsem se aspoň poněkud blíže 

 osvětliti záhadnou jejich provenienci a podstatu. 



Hned z počátku byl jsem si jist obtíží při jich chemi- 

 ckém vyšetřování; již A. Meyer (126c) praví ve své práci 

 o volu ti nu: 1. c. p. 119 »Es fragt sich nun, was wir iiber 

 die chemische Nátur des Volutins aus den mikrochemischen 

 E-eaktionen schliessen konnen. Sicheres werden wir so 

 lange nicht dariiber aussagen konnen, bis das Volutin einer 

 Pflanze in unveránderter Form dargestellt, makrochemisch 

 definiert und in seinen Eigenschaften mit der Substanz der 

 Volutinkorner der lebenden Pflanze mikrochemisch vergli- 

 chen worden ist.« Totéž platí i o těchto tělesech; pokud se 

 nepodaří isolovati pouze tato tělesa z bakterií a vyšetřovati 

 je makrochemicky, do té doby nelze mluviti o nich jako 

 o chemickém přesně determinovaném individuu; z různých 

 příčin nelze dosud je čisté isolovati a musíme proto spokojiti 

 se pouze vyšetřením mikrochemickým a barevnými reakcemi 

 se dohadovati jich chemického zařazení. 



I. Barevné reakce. 



Při barvení obyčejnými bakteriologickými methodami 

 tělesa tato zůstávají nezbarvena; v praeparátu nezbarveném 

 činí dojem spor. 



Při použití barvících method dle Růžičky (1. c. p. 277 

 až 278) se zbarvují; 



1. barví se červeně směsí koncentrovaného vodního roz- 

 toku sublimatu + vodou zředěný alkoholický roztok fuch- 

 sinu aa. 



2. barví se červeně methodou II. (fixovaný praeparát 

 barví se zředěným fuchsinem, pak vystaví vlivu Lugolu, 

 opláchne vodou a vloží do balsamu). Methoda tato jest však 

 pouze určitou modifikací methody, uveřejněné již r. 1890 

 BiLLETEM (17). Tento badatel barvil tato tělesa u Clado- 



