Cytol. příspěvky k morfol. a aetiol. t. zv. iíivolučních tvarů. 39 



Neelsenův za horka 1 minutu, 5% H2SO4 10 vteřin, dobar- 

 vování methylenovou modří); tělesa však se nebarvila všechna, 

 a hlavně isolovaná tělesa nepravidelných obrysů hroudovi- 

 tých nikoliv. Rovněž tak nepodařila se mi tato reakce ba- 

 revná v každém případě, ac mohu říci, že ji dobře ovládám, 

 a u kontroUních pokusů s pravými sporami se mi vždy po- 

 daří. Možno, že barví se tato tělesa tímto způsobem pouze 

 v určitých stadiích vývojových. 



S tímto způsobem barvení na spory souvisí direktně 

 otázka t. zv. acidoresistence těles sporoidníeh. 



Zbarvením horkým Ziehl-Neelsenovím karbolovým 

 fuchsinem (1 — 2 minuty) a odbarvováním 20 Vo H2SO4 zjistil 

 jsem vyslovenou acidoresistenci hlavně v kultuře č. 20. (glu- 

 kosa + K2HPO4 + tristearin); příčinu této acidoresistence 

 právem hledám v tuku přidaném kultuře. Analogickým zje- 

 vem je fakt zjištěný více autory (Bienstock, Gottstein, 

 PoTET, Pelegrino), žc bakterie pěstované ve výživných sub- 

 strátech obsahujících tuky stávají se »sáurefest«. Kruše 

 (1. c. p. 1136) praví: »Gewohnlich handelt es sich aber 

 wohl hier um eine nicht bestándige Ernáhrungsmodifikation 

 (Fettnahrung!)*.) 



Co se týká tedy prvého bodu, ohledně specifického bar- 

 vení těles na spory, mohu říci, že tato tělesa barví se 

 methodou Moellerovou, specifickou pro tinkci 



*) Nebude od místa, když se zde zmíním letmo o zajímavém 

 sem spadajícím faktu; v kultuře Mycobact. tuberculosis 

 typ. hum. vyrostla mi též Sarcina (asi lutea?); po delší době vy- 

 šetřoval jsem tuto znečištěnou kulturu a barvil na tuberkulosni 

 bakterie, a tu jsem zjistil, že většina individuí -této sarciny bar- 

 vila se stejně jako tuberkulosni mikrob. Myslím, že jedná se zde 

 o zjev analogický dříve popsanému. Zjev tento je v literatuře 

 známý; poukazuji pouze na jednu práci již starší (z r. 1897). Gibier 

 (63) nalezl, že bakterie pěstované v tekutých výživných sub- 

 strátech spolu s tuberkulosními bacilly akvirují od těchto acido- 

 resistenci stejně jako tyto, t. j. vzdorují odbarvování 33»/o HNO3. 

 Zajímavo je, že podržují tuto acidoresistenci ještě v následující 

 generaci v obyčejném bouillonu, byť i částečně již zmenšenou. 

 Gibier soudí z toho, že tuberkulosni bacilly secernují částečně sub- 

 stanci podmiňující tuto acidoresistenci do kultivačního media a že 

 tuto přijímají pak do svého těla i jiné bakterie v témž mediu 

 rostoucí. 



