K morfologii a aetiolog'ii invohiě. a degeii. tvarů ii bakterií. 81 



ryugitidu) v aiiaerobiose typického Loefflerova bacilla se 

 všemi jeho morfologiekýini i biologickými znaky, jakož i s je- 

 ho pathogenitou. 



Ač tyto údaje všechiw nepostrádají zajímavosti a 

 pravděpodobnosti, přece by bylo třeba je ohledně detai- 

 1 ň podrobiti kontrole. 



CoNCETTi (31) přijímá podobně jako dříve citovaní ně- 

 Ivteří autoři u Mykobakt. tuberculosis n Loefflerova bacilla 

 též dvě formy v jeho vývojovém cyklu, t. j. formu parasi- 

 tární a fornni saprophytickou. 



Yznik větvení vysvětluje Bernheim a Folger (1. c.) 

 tak, že buď vypučí jeden nebo více postranních pupenů pod 

 téměř pravým úhlem z přímého nebo pod úhlem ohnutého 

 individua, anebo, že se tlustý terminální kyjovitý konec ty- 

 činky vidlicovitě rozdělí ve dva výběžky, které zase mohou 

 dáti vznik novým vidlicovitým větvením. Dle Hillv (1. c.) 

 pak existují dva případy ramifikace: v prvním je větvení 

 aktivní již v mladých kulturách agarových, beroucí původ 

 ^• loučení a jeho cílem je rozmnožování; tu má pak ramifikace 

 ráz reversionární nebo evolutionární. V případě druhém běží 

 o ráz involucionární, zaviněný degenerativními změnami mor- 

 fologickými, napodobujícími pouze pravé větvení. 



V Corynehacterium mallei poiDsali pravé větvení v kul- 

 turách hlavně Levy (108), Marx (120), Galli-Valerio (59), 

 CoNRADi (32) , Mayer (122) . Hlavně Conradi zabýval se peč- 

 livě otázkou větvení u tohoto mikroba a přinesl krásné pří- 

 spěvky k morfologii těchto forem. Pravidelné jich objevování 

 se u naprosto virulentních kultur opravňuje ho dojista k tvr- 

 zení, že nejedná se o formy degenerační. Soudí pak podobně 

 jako citovaní autoři při větvení mikroba tuberkulosy, že i mi- 

 krob ozhřivky je původně mikrobem saprofytiekým, který 

 během fylogenetického vývoje se akkomodoval na parasitámí 

 život v těle organismu, při čemž ztratil část svých vzrůsto- 

 vých forem. Proč v těle neobjevuje se u tohoto mikroba ono 

 větvení, vysvětluje Conradi tím způsobem, že jeho intensita 

 vzrůstu v organismu tak se zvětší, že jednotlivé fáse vývo- 

 jové, hlavně staidium větvení úplně odpadá, což se snaží filo- 

 soficky odůvodniti . . . 1. c. p. 172: »Bei der natúrlichen Aus- 

 lese namlich gingen sicherlich jene Formen siegreich hervor,, 



6 



