K morfologii a aetiologii involuč. a degen. tvarů u bakterií. 83 



Jak jsem vylíčil v prvním dílu své práce, podařilo se 

 TTii pravidelně vyvolati pravé větvení u Bac. megatherium 

 spec. i var. (u prvního daleko distinktnější a npomínající na 

 pravé plí snové hyfy) za týchž podmínek, jako teratologické 

 formy vzrůstové, pouze zvýšením koncentrace použitých sti- 

 mulantií. (Viz tab. VI., obr. XIV. 13AB). 



Jest vidno, že podmínky vzniku tohoto pravého větvení 

 jsou v podstatě tytéž jako při vzniku abnormálních forem 

 u téhož mikroba vůbec, pouze snad budou se lišiti graduálně. 

 Rovněž totéž platí i o větvení u mikrobů pod vlivem solí růz- 

 ných v případech Maassen a Gamaleia. Jest tudíž vidno, že 

 vznikánípravéhovětvenívtěchtopřípadech 

 je pouze extrémem tvorby abnormálních fo- 

 rem vzrůstových. 



A. Meyer (126a) pozoroval pravé větvení u Bac. cohae- 

 rens, jak praví — náhodně, bez jakékoliv souvisloísti s jakostí 

 substrátu nebo temperatury. L, c. p. 58 praví výslovně : »Nach 

 'liesen Erfahrungen scheinen also wesentlich innere Grůnde 

 die Zweigbildung zu veranlas!&en.« Vznik ramifikace však 

 přece snaží se aspoň uvésti v souvislost s vnějšími změnami 

 na bacillu a praví, že tendence větvení podporována jest tou 

 okolností, že septování vláken v podstatě jest potlačováno, 

 tvoření »oidií« zpomaleno a za to tvoření vláken nabývá 

 vrchu, fakt to, na nějž upozornil jísem při výkladu tvorby 

 teratologických forem vzrůstových. 



Když nebereme v úvahu případ Lepeschkinův 1. c, kde 

 jedná se o skutečnou dědičnou variaci, o případy větvení 

 u Mykobakterií a Corynebakterií a bakteroidy, tu můžeme 

 říci, že pravé větvení u bakterií je zjevem úplně atypickým, 

 přes to že existuje, jak vidno z předcházejícího, v literatuře 

 '•elá řada údajů. 



O bakteroidech možno říci, že jsou to terato- 

 logické formy vzrůstové, akkom od ováné na 

 zvláštní symbiotický způsob života, u nichž 

 ^'ětv€ní je pravidlem a výsledkem adaptace, 

 a které možno s dobrým svědomím považo- 

 vati za botanické »m odifikace«; přestanou-li pod- 

 mínky, za nichž větvení vzniká (symbiosa), ztrácí se i vět- 

 vení (na umělé výživné půdě) a stává se zjevem daleko řidčím. 



6* 



